# data[].attributes.headline
נסטסיה מצארווה 

# data[].attributes.subject
נסטסיה מצארווה 

# data[].attributes.body
מפגש בין תלמידי שכבה י"ב מבית הספר אפאק ללקויות למידה - בית ספר מאום אל פחם לבין קבוצת תלמידים של מנהיגים צעירים מגסר אל זרקה גם כיתה י"ב.
מטרת המפגש : להכיר יותר אנשים שהם שייכים לקבוצה דלת כוח בכיתה ולנסות להכיר את האחר ולמצאו נקודות כוח אצל קבוצה זו.
אני חושבת על מפגש פעילות על חוף הים זו גם נקודת זכות שיש להם שתלמידינו יראו את הקבוצה מבחינות אחרות וישמעו על פרויקטים שהם הקימו

# data[].attributes.body
מפגש עם תלמידות/ים ערבים/ות מג'יש
גורם מעקב- קולות התלמידות/ים שלנו: משביל מה? אנחנו מכירים את האנשים בגוש חלב, קונים שם בסופר וממלאים טוטו... מתחת לפני השטח - למה לפגוש ערבים? מה ייצא לנו מזה?
אסטרטגיה: למצוא "סיבה טובה" למפגש: פעילות לימודית משותפת (אולי מטלות ביצוע באזרחות?), הכנה לפני המפגש: עם מי נפגש, לכמה זמן, באיזה שפה נדבר, כמה בנים וכמה בנות, איפה נפגש

# data[].attributes.body
מפגש בתחילת כיתה י׳ עם תלמידי בית ספר ערבי בירושלים. המפגש נועד כדי לעשות היכרות עם עולמו של האחר, שגר רבע שעה נסיעה ממך בתוך אותו העיר, אך הוא אינו מורגש. וזה נכון לשני המגזרים. בתקווה להוביל לבחירה במחויבות אישית שרלוונטית לשני המגזרים (כמו רצים ללא גבולות, או כולנא ירושלים).
האתגרים הם הגיל הצעיר יחסית של התלמידים, לרוב מפגשים כאלו נעשים בסוף התיכון. כמו כן,  אצלינו בבית הספר יש רבים שמצטרפים בתחילת כיתה י׳- אז כל אחד בא עם רקע קצת אחר. המטען הפוליטי גם הוא יכול להיות משמעותי בסיפור הזה.
לכן יש להתחיל במפגש היכרות עם האוכלוסיה הערבית שארגון ״עיר עמים״ מארגן- פשוט להעביר מידע אחד על השני. לאחר מכן אפשר להכין סרטון שבו כל תלמיד מסביר על עצמו בקצרה והוא יוצג לכל כיתה מכל צד לפני המפגש, כך שהמפגש יהיה לאחר שהם כבר כאילו הכירו.

# data[].attributes.headline
נאפזה מחאג'נה

# data[].attributes.subject
נאפזה מחאג'נה

# data[].attributes.body
רציתי להפגיש שתי שתי קבוצות תלמידים מהחטיבה, מאום אל פחם ומחריש עיר מעורבת שגרים בה יהודים וערבים.
הגורם המעכב: האירועים שהיו לאחרונה בין שני המגזרים . ה
שפה העברית  לא רהוטה בקרב התלמידים הערבים, ובמקביל אצל התלמידים היהודים חסר בדיבור והבנת השפה הערבית .
אסטטגיה להעלאת המוטיבציה: מפגש זום מחדר המחשבים בבית הספר . תכנון ביקור באחריות בית הספר, כולל סדנאות וארוחה משותפת .

# data[].attributes.body
מפגש לשכבת י"ב במסגרת לימודי אזרחות עם תלמידים/ מבוגרים מהמגזר החרדי. בית הספר שלנו מאוד מגוון ומורכב מקבוצות שונות רבות - קיבוצניקים, מושבניקים, צ'רקסים, יוצאי ברה"מ לשעבר, עירונים, דרוזים, מסורתיים ועוד. המגזר שכולם מאוד נהנים להתאחד מולו הוא המגזר החרדי - האחר האולטימטיבי שאינו קיים בבית ספרנו. הייתי מתחילה את תכנון המפגש מלמידת חקר על החברה החרדית, שידעו שהיא מורכבת מזרמים שונים וכך להתחיל אט אט לפרק את היותם "קבוצה אחידה ואחרת".

# data[].attributes.headline
רינת טרכטנברג

# data[].attributes.subject
רינת טרכטנברג

# data[].attributes.body
הייתי רוצה להפגיש בין קבוצה פלסטינית לקבוצה יהודית.

גורם מעכב יכול להיות הסכסוך בין העמים, תפיסה של יריבות, אמונה שכל אחד רוצה את רעתו של השני וסטריאוטיפים לגבי השונות בין הקבוצות.

אסטרטגיה להגברת מוטיבציה יכולה להיות היכרות מקדימה עם האחר.

למשל לקיים תרגיל חקר הנוגע לקבוצה השנייה או מפגש עם כמה דמויות שייצגו את הקבוצה השניה.

# data[].attributes.headline
מחמד באשה ומאיה פרנקפורטר

# data[].attributes.subject
מחמד באשה ומאיה פרנקפורטר

# data[].attributes.body
אנחנו מעוניינים להפגיש בין קבוצת שחקני כדורגל מבית ספר יהודי בירושלים לבין שחקני כדורגל מבית ספר ערבי/פלסטיני בירושלים, למשחק כדורגל משותף, במטרה להפחית סטריאוטיפים להכיר את האחר.
החשש הגדול שעולה מהמפגש המשותף הוא עניין השפה, כי הילדים היהודים לא מבינים ערבית והילדים הערבים מבינים מעט מאוד עברית.
כן, לפני המפגש המשותף אנחנו הולכים לכל בית ספר בנפרד (בהתאמה תרבותית כמובן) למפגש מקדים ומכין.
הגורם המעכב: השחקנים והשחקניות מעלים את החשש שהקבוצה האחרת תשתמש, במחק המפגיש ביניהם, בשפה השניה והלא מובנת כדי לתכנן מהלכים נגד הקבוצה שלהם.
לכן אנחנו מדברים על שפה ככלי לתקשורת בין אנשים, לאו דווקא כנגד אנשים אחרים, על כך שכמו שהם חוששים מהשפה השניה, גם הקבוצה האחרת חוששת מהשפה שלהם, נותנים דוגמאות למילים דומות בשתי השפות - יד, בית, שם-איסם, שלום-סלאם וכו', להגברת המוטיבציה אנחנו מלמדים את השחקניות והשחקנים כמה מושגים מהשפה האחרת שיעזרו להם במשחק המשותף (תעביר לי פס, מה השם שלך, בוא נשחק יחד וכו').

# data[].attributes.headline
אודליה ינון 

# data[].attributes.subject
אודליה ינון 

# data[].attributes.body
מפגש בין תלמידי מגמת צילום בבית הספר היהודי עם תלמידי מגמת צילום  בבית הספר הערבי. מטרת המפגש ליצור פרויקט צילומים משותף של שתי הקבוצות ולתלות אותו בשני בתי הספר בתערוכת סוף שנה.
הגורם המעכב יכול להיות רתיעה ממפגש עם קבוצה לא מוכרת ושונה וכן מחשבה סטריאוטיפית לגבי המקצועיות של הקבוצה השנייה. אסטרטגיה להגברת המוטיבציה- אפשר להביא מרצה אורח ממש מפורסם מתחום הצילום שירתק את שתי הקבוצות ויצור עניין משותף . ניתן לעשות משחק כרטיסיות עם תמונות מגוונות שיגרום לשבירת הקרח בתחילתו של המפגש הראשון.

# data[].attributes.headline
אביגיל לורנס

# data[].attributes.subject
אביגיל לורנס

# data[].attributes.body
מפגש בין תלמידות בתיכון ממלכתי דתי לתלמידות חטיבה מהמגזר החרדי הלומדות ומתגוררות בסמיכות לביה"ס הממלכתי דתי.
מטרת המפגש:  להעמיק את ההיכרות עם האחר והשונה, למצוא נק' משיקות ולפתח יחד פרויקט התנדבות שכונתי
בימי שישי בחופשת הקיץ.
גורם מעכב: חשש, חשיבה סטריאוטיפית אודות קבוצה מסויימת בחברה, אי וודאות כיצד יתנהל המפגש..
אסטרטגיה להגברת המוטיבציה:
טרם המפגש - ייפגשו נציגות מהכיתה שלי עם נציגות מהכיתה החרדית וידונו במטרות המפגש ובתכנונו. בסמוך למועד המפגש - תשלח לבנות הזמנה מעוצבת ומאירת עיניים המפרטת את מהלך המפגש, זמנים, מיקום וכד'.

# data[].attributes.body
מפגש בין תלמידי תיכון ליפתא לתלמידי תיכון בבית צפאפא. מטרת המפגש היא הכרות בין שתי אוכלוסיות החולקות את אותה העיר. אני מניחה שהגורם המעקב יהיה בעיקר חוסר עניין וחוסר מוטיבציה. לשם כך הייתי מחשיבה עבור התלמידים את שעות המפגש כשעות מעורבות חברתית. בנוסף, הייתי מנסה למצוא תקציב לכיבוד שווה במיוחד - אוכל עבור תיכוניסטים יכול בהחלט להיות גורם מדרבן!

# data[].attributes.body
מפגש בין תלמידי חטיבת ביניים בבית הספר בו לומדת הבת שלי (ממלכתי חילוני) לבין תלמידים באותו גיל מבית ספר בחברה הערבית. גורמים מעכבים למפגש יכולים להיות: פחד (במיוחד על רקע אירועי האלימות האחרונים שהוצגו באינטנסיביות בתקשורת ובפרט ברשתות החברתיות), דעות קדומות, קשיי שפה, העדר מוטיבציה (למה לי להכיר את החברה האחרת?).
הגברת מוטיבציה:
*מפגשי הכנה בכל קבוצה בנפרד. במפגש כזה התלמידים ירגישו חופשי להביע את חששותיהם , ויקבלו הסברים ומענים מצד המורים/המנחים.
*פעילות חשיפה מקדימה למפגש פנים אל פנים. למשל: כל תלמיד מכין סרטון קצרצר בו הוא מספר על תחביב שלו/ מאכל שהוא אוהב/המקצוע האהוב עליו וכד'. מחברים את כל הסרטונים לסרט אחד ושולחים לכל התלמידים ב-2 הקבוצות(עם תרגום במידת הצורך). בדרך זו תהיה חשיפה מוקדמת וגם, כך אני מקווה, ציפיה למפגש.

# data[].attributes.headline
מפגש בין המגזר היהודי לערבי ירושלים

# data[].attributes.subject
מפגש בין המגזר היהודי לערבי ירושלים

# data[].attributes.body
אסטרטגיה של נציגים לשם קיומו של מפגש בין תלמידי כיתה ט מבית ספר יהודי חילוני לבין תלמידי בית ספר ערבי. יש המון חשש מהאחר משני הצדדים.  בגלל המצב הביטחוני המורכב באזורנו נתפסת רב־גוניות זו על ידי רבים כמאיימת, עובדה היוצרת קרקע פורייה לבורּות, פחד הדדי ודעות קדומות.  במציאות זו עלינו, כמחנכים וכמחנכות, לפעול ליצירת היכרות עם הקבוצות השונות החיות לצידנו כאזרחי מדינת ישראל וכך להכין את תלמידינו להרגיש בנוח עם שונּות זו, לכבד אותה ולראות את היופי שבה.  אני מאמינה כי למפגש האנושי הבלתי־אמצעי יש כוח לחולל שינוי. באמצעות המפגש יוכלו התלמידים והתלמידות להכיר האחד את השני, לזהות את המשותף להם ואת הייחודי לכל אחד, להרחיב את הידע ולהפיג חששות ופחד הדדי.

# data[].attributes.headline
מיכאלה ליבק פניגר

# data[].attributes.subject
מיכאלה ליבק פניגר

# data[].attributes.body
הקבוצות הן תלמידי י במודיעין ובעין ראפה. שתי הקבוצות אמורות לעשות היכרות ובהמשך לעבוד על פרויקט משותף באנגלית.
הגורם המעקב יכול להיות פחד מהאחר והבדלים ברמת האנגלית. כדי להתגבר על הקושי ולהגביר מוטיבציה,2-3 נציגים מכל קבוצה יפגשו בזום עם הקבוצה השניה ויתנו קצת רקע על עצמם.

# data[].attributes.body
המפגש של תלמידי כתה י"ב עם תלמידי י"ב מכפר יהודי קרוב
הגורם המעכב: מוטבציה ירודה/ השפה/ אי הבנה ומודעות לחשיבות הכרת האחר.
אסטרטיגיה להגברת המוטיבציה: מי שמשתתף  במפגש מקבל 10שעות של "התנדבות קהילתית חובה" שחייבים לעשות תלמידי תיכון בשביל לקבל תעודת סיום תיכון.