# data[].attributes.body
Orla Lehmann

Richard Jenkins

Ole Feldbæk

Søren Krarup

John Campbell

Uffe Østergaard

D.G Monrad

# data[].attributes.body
Nationalliberal

Kæmpe for fri forfatning vil afskaffe enevælden -> Skabe modstand mod enevælden blandt bønderne

Slesvig skal være Dansk

Ejderpolitikken

Udskille Holsten fra Danmark

# data[].attributes.body
nationale identitets opståen til den sidste halvdel af 1700-tallet

indfødsretten

den danske identitets genese skulle findes i middelalderen eller vikingetiden = patriotisme og ikke nationalisme ifølge Uffe

grundtvigianismen

# data[].attributes.body
folk, stat, nation, sprog og kirke.

Homogent kultur i dk

han ser blandt andet helt bort fra, at den danske helstat før 1864 var flersproget

konservativ

# data[].attributes.body
danske mindreværdskompleks.

Enevælden var efter hans mening forfærdelig, og stort set alt ved landet var dårligt

en lang tradition for at interessere os for, hvad andre mener om os.

# data[].attributes.body
Stat: En gruppe mennesker indenfor et bestemt landområde med egen regering. (geografisk og politisk fællesskab)
nation | En gruppe mennesker som føler sig som en del af det samme fællesskab eller beslægtede. (Identitetsfællesskab - minder om ordet “folk”)
National identitet: Den nationale identitet dækker over, hvis den samme identitet gælder for en hel befolkning. Der kan argumenteres for, at der ikke findes nogen “national identitet”, idet det er umuligt at alle i en befolkning deler den samme kultur/sprog og kender hinanden. Se Andersons definition om forestillede fællesskaber
Helstat:  Alle de områder som er styret af den danske konge, dvs.Kongeriget Danmark og hertugdømmerne Slesvig og Holsten. Kolonierne: Guldkysten, Trankebar og Dansk Vestindien
Forfatning Det samme som en grundlov, dvs. en overordnet lov, som kun kan ændres ved folkeafstemning
Nationalisme: Nationalismen er en ideologisk dyrkelse af nationen som identitetsskabende enhed. Nationalisme er mere snævert end patriotisme. Der er fokus på “Danmark for danskere”.
Patriotisme Når man kæmper for Danmark, uden nødvendigvis at dyrke den danske kultur eller snakke det danske sprog.Man er mere åben overfor andre kulturer, så længe man sætter Danmark først og kæmper for Danmark.
Forestillet fællesskab Anderson argumenterer for, at en nation er et forestillet fællesskab, idet vi egentlig ikke kender alle danskere, men kun meget få. Derfor findes der egentlig ikke en nation, idet dette skal indeholde, at hele befolkningen deler den samme kultur og sprog. Dette kan man dog ikke være sikker på - derfor et forestillet fællesskab.

# data[].attributes.body
Identitet opfattes som noget, der har en kerne.

Denne kerne er blevet videreudviklet gennem historien, men det er et kendetegn for folk med en lineær identitetsopfattelse, at identiteten har en kerne, som ikke kan ændres.

-          Dermed er denne opfattelse i en vis grad statisk.

-          Identitet er i høj grad medfødt.

# data[].attributes.body
I 1776 fastslog Christian 7.s om dansk indfødsret for embedsmænd, så at alle embedsstillinger skulle besættes af folk som er født i det danske monarki. kort sagt at embedsmænd skulle være født i Danmark, Norge eller hertugdømmerne, medmindre at deres arbejde var påbegyndt inden 1776. “at de havde fået tilkendt et naturalisations-brev begrundelsen for loven var blandt andet at “Landets Børn skal nyde landets brød”. | Struensee var tysker indførte reformer og blev upopulær

# data[].attributes.body
Identitet opfattes som noget, der opfindes/konstrueres.

-          Identitet har dermed ikke en kerne, men er resultatet af forskellige aktørers handlinger.

-          Identitet er i høj grad dynamisk.

-          Identitet er i høj grad noget tillært.

# data[].attributes.body
1. Politisk historiebrug : fortiden bruges med et politisk formål

2. Eksistentiel historiebrug : fortiden bruges til at skabe en fælles identitet

3. Kommerciel historiebrug: fortiden bruges til at tjene penge og underholde

4. Videnskabelig historiebrug : fortiden fortolkes af fagperson

5. Ikke-brug :

# data[].attributes.body
Tyskerfejden opstod ved dansk uvilje mod de mange tyskere på administrations posterne, og kulturlivet.Indfødsretten blev modtaget med begejstring i monarkiets hovedstad og overalt i dets byer, dels fordi den imødekom borgerskabets håndgribelige egeninteresser, dels fordi den dækkede det samme borgerskabs følelsesmæssige behov for en national identitet. Og det var typisk for den sejrende danskhed, at den i de følgende år ikke blot udbyggede sine positioner, men også markerede sig aggressivt. | struensee

# data[].attributes.body
Jellingestenen : 965 . dk blev grundlagt som stat i 965. Harald Blåtand samlede DK. Han satte selv Jellingestenen op.

# data[].attributes.body
freden i Kiel, er betegnelsen for danmarks tab af napoleonskrigen. den blev indgået i den holstenske by Kiel med Danmark på den ene side og sverige og storbritannien på den anden side. vigtigst af alt var det der norge blev afskåret fra Danmark var en union med danmark siden 1380 blev afstået til Sverige

# data[].attributes.body
Nationalromantikere såsom HC Andersen og Grundtvig.
Danmarks nedgangsperiode.
Dyrkelsen af det danske folk og dets historie fandt mest systematisk sted i perioden efter 1814 (Napoleonskrigene)

# data[].attributes.body
Dansk identitet blev formet efter 1800-tallet
1800-tallet behov for at adskille os fra Tyskland

# data[].attributes.body
En nation er et forestillet fællesskab. Vi forestiller os at vi har noget til fælles med fx bonden i Jylland

Citat : “Den grundlæggende pointe i værket er, at nationer ikke består af ældgamle folk bundet sammen af historie, blod, sprog, kultur og/eller territorium, som nationalister ynder at forestille sig. Nationer var derimod den moderne forestilling om et sådant fællesskab.”

# data[].attributes.body
Nationalismen skabte nationen

“Gellner mener, at nationalisme stræber efter én homogen kultur eller etnicitet under samme tag, eller 'stat'”

# data[].attributes.body
1. DK vil lave en grundlov, der også gælder for Slesvig

2. Slesvig-Holsten protesterer og går i krig mod DK - dette er treårskrigen , 1848-1851 medfører status quo. Der sker ikke rigtig noget.

3. 1863: Dk laver en ny grundlov, som også gælder for Slesvig. England og Frankrig fraråder det. Det er en ren provokation overfor Holsten

4. 1864 : Slesvig-Holsten går i krig imod DK med Tyskland/Preussen og Østrig. Krigen varer i et par måneder.

5. DK taber stort!

# data[].attributes.body
Nationalromantikken var en bevægelse, der opstod i Europa i begyndelsen af 1800-tallet. Den forenede romantikkens indfølende dyrkelse af naturen og middelalderhistorien med de nationale strømninger i tiden.  Man havde behov for at finde noget godt og smukt efter napoleonskrigene

# data[].attributes.body
I Danmark fejres Grundlovsdag 5. juni. På denne dato trådte den første grundlov i kraft i 1849, og grundloven har siden da fastlagt de overordnede spilleregler for demokrati og retsstat i Danmark. Grundloven bestemmer, hvem der kan lovgive, hvordan det foregår, og hvilke grænser, der gælder for lovens rækkevidde.

Nogle af de vigtigste bestemmelser i grundloven er om befolkningens frihedsrettigheder og om magtens tredeling i den lovgivende, udøvende og dømmende magt.

Det interessante i forhold til dette emne er, at den også var tænkt at skulle gælde for Slesvig (=>startskuddet til 1. Slesvigske krig)

Nationalliberale er toneangivende i processen

Den franske revolution starter en demokrati bølge som breder sig til resten af Europa

# data[].attributes.body
Det var en krig mellem Danmark på den ene side og Slesvig-Holstein på den anden.
Ender med status quo. Slesvig-Holstein forbliver en del af helstaten Danmark, men Slesvig bliver ikke indlemmet i kongeriget Danmark.

Dk laver grundlov, der også gælder for slesvig

Der kommer oprør og krig

# data[].attributes.body
Igen prøver DK at lave en grundlov, som gælder for Slesvig. Og igen starter det en krig.

# data[].attributes.body
2. slesvigske krig
Denne gang støttes Slesvig-Holstein af Østrig og Preussen, som er Danmark langt overlegne.
Stormagter som England og Rusland forsøger at skabe fred, men Danmark nægter.
Det ender med et stort nederlag til Danmark, som mister hele SLesvig-Holsten, som bliver en del af et nyt land: Tyskland.

Fordi danmark prøver samme manøvre igen. De prøver igen og igen, hvor der sker en oprør krig.

1864 får stor betydning for den danske historiebevidsthed:

fortidsfortolkning:

det går dårligt når DK går i krig

Nutidsforståelse:

Vi skal skabe alliancer og alternativt overgive os, så vi undgår krig

Fremtidsforventning:

Det går DK godt, hvis vi ikke bliver for kæphøje, og på den måde undgår krig.

# data[].attributes.body
Dengang var Danmark en helstat med kongen som overhoved

1. Danmark vil lave en grundlov, der også gælder for Slesvig

2. Slesvig-Holstein protesterer og går i krig mod dk (treårskrigen, 1848-1851)

3. 1863: Danmark laver en ny grundlov, som også gælder for Slesvig. England og Frankrig forråder det

4. 1864: Slesvig-Holstein går igen i krig mod Danmark. Denne gang støttet af Preussen og Østrig, Danmark taber stort

5. Sønderjylland er tysk fra 1864-1920, Sønderjylland bliver dansk pga. folkeafstemning i 1920

Nogle siger det er nationalliberalerne skaber krigene pga. storhedsvanvid imens nogle andre vil påstå at det er dem fra Slesvig-Holsten pga. oprør

# data[].attributes.headline
 Hvilken rolle spillede nederlagene i 1800-tallet for den danske identitet?

# data[].attributes.subject
 Hvilken rolle spillede nederlagene i 1800-tallet for den danske identitet?

# data[].attributes.headline
Hvordan kan det hævdes, at dansk identitet er konstrueret?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan det hævdes, at dansk identitet er konstrueret?

# data[].attributes.headline
  Hvilken rolle spiller vikingerne for den danske identitet?

# data[].attributes.subject
  Hvilken rolle spiller vikingerne for den danske identitet?

# data[].attributes.headline
   Hvilken rolle spiller det danske folk for den danske identitet?

# data[].attributes.subject
   Hvilken rolle spiller det danske folk for den danske identitet?

# data[].attributes.headline
Hvem var nationalromantikerne (og evt. de nationalliberale) og hvilken rolle spillede de for dansk national identitet?

# data[].attributes.subject
Hvem var nationalromantikerne (og evt. de nationalliberale) og hvilken rolle spillede de for dansk national identitet?

# data[].attributes.body
hverdagsnationalisme

nationalt indoktrinerer børnene i dansk adfærd og danske vaner

sekundære socialisering

daginstitutioner = socialiseret ind i det danske apparat.

forvalte hinandens liv- Liberalister er imod dette

# data[].attributes.headline
Mellem 700-950 : Danmark var ikke ét samlet rige . Heller ikke inden. 

# data[].attributes.subject
Mellem 700-950 : Danmark var ikke ét samlet rige . Heller ikke inden. 

# data[].attributes.body
Perioden vikingetiden i 1800-tallet - opfundet fordi dk havde brug for succeshistorie

# data[].attributes.body
Hun skrev dagbog i 1864-krigen mellem Preussen, Østrig og Danmark under Dybbøls fald.

Denne kilde er fra en dagbog som er skrevet af Agnes Gad, og kan dateres tilbage til d. 19. april 1864. Det er en førstehåndskilde, da Agnes Gad selv har oplevet disse ting. Da kilden er en dagbog, betyder det at Agnes Gad fungerer som både afsenderen og modtageren, nemlig fordi formålet med at skrive ned i dagbogen, er at hun husker på de følelser og oplevelser hun har været igennem. Samtidig med at hun markerer de dele af slaget ved Dybbøl hun mener er vigtigt.

# data[].attributes.body
Han var en stor forfatter under romantikken. Han har skrevet mange nationalistiske fædrelandssange. Han skrev "I Danmark er jeg født" Han hylede Danmark igennem sine tekster han var især verdensberømt for sine eventyrer. Vi læste "I Danmark er jeg født"

Han var en dansk digter og forfatter. Han var verdenskendt for sine eventyr. Han skrev bl.a. “Den grimme ælling”, “Prinsessen på ærten” “Fyrtøjet” og mange andre kendte eventyr. (

Danmark mit fædreland er et digt som er skrevet af H.C. Andersen tilbage i 1850. (Hvilken type tekst er det?

(brev, lovsamling, billede, digt, tale)

Danmark vandt treårs-krigen. Den danske helstat kunne genoprettes. (I hvilken historisk sammenhæng (kort oprids af den historiske baggrund for kilden.) Vigtigt!

Den fortæller om alt det gode der er ved danmark og hvor hvor mægtigt et land vi er. (Hvilken historie fortæller kilden?

(Hvad handler den om?)

Levn. (Er det levn eller beretning? (Måske både og)

# data[].attributes.headline
Mellem 700-950 var danmark ikke et samlet rige, og derfor har der ikke hersket en homogen struktur

# data[].attributes.subject
Mellem 700-950 var danmark ikke et samlet rige, og derfor har der ikke hersket en homogen struktur

# data[].attributes.headline
Danmark er ikke en nationalstat eftersom der ikke bor ét bestemt folkeslag og etnicitet. Dog er Danmark ikke et specielt multikulturelt land ift. USA eller England

# data[].attributes.subject
Danmark er ikke en nationalstat eftersom der ikke bor ét bestemt folkeslag og etnicitet. Dog er Danmark ikke et specielt multikulturelt land ift. USA eller England

# data[].attributes.headline
Patriotisme er en kærlighed til fædrelandet og staten. En form for politisk nationalisme. Nationalisme er en kærlighed til nationen og den homogene kultur og sprog 

# data[].attributes.subject
Patriotisme er en kærlighed til fædrelandet og staten. En form for politisk nationalisme. Nationalisme er en kærlighed til nationen og den homogene kultur og sprog 

# data[].attributes.headline
Danmarks nedgangsperiode fik nationalromantiske kunstnere, som HC Andersen og Grundtvig til at dyrke danskheden og dens “stolte historie”. I denne periode havde danskerne også et behov til at adskille sig fra tyskland 

# data[].attributes.subject
Danmarks nedgangsperiode fik nationalromantiske kunstnere, som HC Andersen og Grundtvig til at dyrke danskheden og dens “stolte historie”. I denne periode havde danskerne også et behov til at adskille sig fra tyskland 

# data[].attributes.body
Han var en dansk forfatter, teolog, digter, skolemand, præst og filosof. Vi læste hans tekst "Danmarks trøst":

Grundtvig: ”Danmarks Trøst”

De opfatter danmark som et smukt land med et folk som er nede på jorden de forsøger at samle folket
Grundtvig var historiker, præst, forfatter, teolog, skolemand og filosof og han skrev en masse salmer som vi synger idag.
Den er skrevet i 1820.
Det er et digt.

Under tabet af Norge i 1814.  (I hvilken historisk sammenhæng (kort oprids af den historiske baggrund for kilden.) Vigtigt!)

Krig og krisetid.  (Hvilken historie fortæller kilden?

(Hvad handler den om?)

Levn.  (Er det levn eller beretning? (Måske både og. -       Levn: du analyserer kilden som en genstand fra fortiden, dvs. du ikke kigger ikke på, hvad den fortæller, men på alt det udenom (Hvordan har man tænkt i fortiden? / ikke vigtigt, om det kilden fortæller er sandt).)

# data[].attributes.headline
Historiebrug kan inddrages, når man snakker om Danmarks "vikingetid" og hvordan brugen af historien samler eller skiller danskere?

# data[].attributes.subject
Historiebrug kan inddrages, når man snakker om Danmarks "vikingetid" og hvordan brugen af historien samler eller skiller danskere?

# data[].attributes.headline
Lineær identitetsopfattelse og konstruktiv identitetsopfattelse kan anvendes i diskussionen om, hvad der definerer en dansker - men også perspektiveres til forskellige aktørers holdninger eller politiske partier fx. DF vs. Ø

# data[].attributes.subject
Lineær identitetsopfattelse og konstruktiv identitetsopfattelse kan anvendes i diskussionen om, hvad der definerer en dansker - men også perspektiveres til forskellige aktørers holdninger eller politiske partier fx. DF vs. Ø

# data[].attributes.headline
Der var vigtige aktører som er et begreb, man kan bruge når man diskuterer hvad og hvem der har ændret på historien og ændret udfaldet.

# data[].attributes.subject
Der var vigtige aktører som er et begreb, man kan bruge når man diskuterer hvad og hvem der har ændret på historien og ændret udfaldet.

# data[].attributes.body
Man kan bruge de kilder som vi har brugt til at belyse forskellige begivenheder der er sket for Danmark når man snakker om national identitet. Hvor man skal bruge dem ordentligt da der hverken findes dårlige eller gode kilder, men de kan bruges under forskellige tilfælde

# data[].attributes.body
Dette kan anvendes i form af hvordan historien fortolkes. I det her tilfælde, kan det være hvordan man har fortolket vikingerne ift dansk kultur

# data[].attributes.body
Historiebrug af vikinger i forbindelse med dansk national identitet

# data[].attributes.body
Det er måden man fortolker fortiden på. Hvis man tager H.C. Andersen som et eksempel så fortolker han vikingetiden som en storhedstid for Danmark, som giver os en forståelse for at vi stadigvæk er det i dag. Han tror på at vi er og forbliver et mægtigt land. Han tænker lineært.

# data[].attributes.body
Historien bliver brugt til at sælge en vare. Dette kan ses på leverpostej pakker, hvor der er tegnet en viking