# data[].attributes.body
"Hvis man ser på, hvordan lærere arbejder med børn i en klasse, opdrager de dem stadig til at være sammen på en måde, der passer til det gamle danske velfærdssamfunds værdier omkring god adfærd og gode fællesskaber. De skal trives, og de skal lære, hvordan man opfører sig som en del af et fællesskab, og hvis de konkurrerer og kun fokuserer på det faglige, bekymrer det lærerne."
Der er en fælles konsensus mellem lærere og forældre om, at folkeskolen er med til danne eleverne og ikke kun til at styrke det faglige

# data[].attributes.body
Folkeskolen har gennem flere år været et minisamfund, som afspejler det store samfund.
Derfor er der tradition for, at lærerne går op i det sociale før det faglige. Det sociale skal være i orden før man kan arbejde med det faglige, da fagligheden afhænger af, at det sociale er i orden

# data[].attributes.body
"Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.": alle inkluderes og skal gøre deres bedste trods niveau

En skoledag med mere undervisning (længere dage)

Tidligere fremmedsprog: globalisering

"Undervisningen skal
i højere grad møde den enkelte elev": individualisering, selvstændiggørelse

# data[].attributes.body
H & C

Fælles mål for fagene.

Det skal stå klart, hvad eleverne skal lære.

Undervisningen skal gennemføres med udgangspunkt i de enkelte elever, så deres faglige niveau øges.

# data[].attributes.body
H & C

Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.

Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater.

Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet gennem respekt for professionel viden og praksis.

# data[].attributes.body
- Konkurrencestaten ses gennem beskæftigelses, social og uddannelsespolitik der skal sikre, at vi får mest mulige produktive borgere ud i samfundet.

- Uddanne elever der har en grundlæggende forståelse for en mere global verden samt de kan agere i den gennem faglige kompetencer, digitale medier, sprog o. lign.

- Ligeværd er også en forudsætning for en stærk konkurrencestat fx gennem økonomisk lighed, som skal motivere borgere, da de står overfor lige muligheder.

- Folkeskolens formålsparagraf nævner bl.a. også ligeværd.

# data[].attributes.body
Folkeskolen er med til at danne til aktive medborgere
"I dag er det sociale i højere grad en formaliseret kompetence, som man også skal lære i skolen"
Formålsparagraf § 1 stik 3:
"Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre"

# data[].attributes.body
Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.

Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater.

Kompetenceudvikling:

Der er blevet afsat 1 mia. i perioden 2014 -2020 til at styrke efteruddannelse til lærerne. De skal senest i 2020 have undervisningskompetence i deres linjefag, som de underviser i. "Fordi mere tid sammen med dygtige lærere giver dygtige elever".

Tidligere fremmedsprog:

Man skal have engelsk i 1. klasse og tysk/fransk i 2. klasse og eleverne skal have mulighed for at vælge et 3. fremmedsprog i 7. klasse, Fordi fremmedsprog er vigtige for at kunne begå sig i det globale samfund

# data[].attributes.body
Samarbejde og fællesskab

Fokus på klasse-samarbejde, og ikke niveaudeling (andre lande)

Foleskolens formålparagraf §1 stk 3

Social dannelse over faglighed (kage eksempel)

Fællesskab over individualitet

# data[].attributes.body
H & C

Længere skoledage med mere tid til undervisning.

Nye og mere varierede undervisningsformer.

Mere fokus på faglighed og trivsel.

Der er opstillet få klare mål, der angiver et fælles højt ambitionsniveau.

ALLE ELEVER SKAL BLIVE SÅ DYGTIGE DE KAN.

# data[].attributes.body
Det sociale forudsætter faglighed
"I stedet for at sige, at trivsel er afgørende for, at børn har et godt liv, argumenteres der nu også med, at trivsel er en forudsætning for, at eleverne kan blive så dygtige, som de kan"

# data[].attributes.body
"I stedet for at sige, at trivsel er afgørende for, at børn har et godt liv, argumenteres der nu også med, at trivsel er en forudsætning for, at eleverne kan blive så dygtige, som de kan."

# data[].attributes.body
Klassen er et minisamfund, der forbereder eleverne til den virkelige verden. F.eks. at lære at fungere i et samarbejde med mennesker man ikke selv har valgt. generel læring om god adfærd i et demokratisk samfund.

# data[].attributes.body
Det er også tydeligt, at de nye dagsordener slår igennem i ændringer i undervisningens fokus, men når man er ude i skolen, kan man ikke se den værdiændring, som Ove Kaj Pedersen beskriver. Det er i stedet slående, at lærere og forældre og elever deler nogle værdier omkring gode fællesskaber og social adfærd. Det er kulturelt dominante værdier, som vi alle sammen er opdraget til - blandt andet gennem skolen - som er helt grundlæggende for vores opfattelse af, hvad det vil sige at være et ordentligt menneske og et civiliseret samfund.

# data[].attributes.body
Folkeskolens formålsparagraf indeholder dannelsesmål både i stk 1, 2 og 3. Tydeligt i stk. 3 der handler om dannelsen til demokratiske medborgere, men også i de to andre stk, hvor der bl.a. lægges vægt på at eleverne skal opnå forståelse for andre kulturer og udvikle erkendelse og fantasi, og tillid til egne evner.

# data[].attributes.body
For mange elever afslutter folkeskolen uden at kunne det, der skal til for at klare sig godt på en ungdomsuddannelse

De 3 mål i dokumentet har intet med dannelse at gøre

fremmedsprog globalt

længere skoledage

Uddannelse skal inkludere flere fremfor ekskluderes

15 % halvtomt fremfor fyldt  glasset

Målsætninger skal mindske tabet af potentiale

Testkultur udefra elevplaner og nationale test

de risiko ramte får specialundervisning ( besparelser gør det ikke muligt)

Genrelt fokus på at bygge bro mellem skole og videreuddannelse

# data[].attributes.body
·      Velfærdsstatens højdepunkt – 15-20% ikke fik en ungdomsuddannelse – Ikke motiveret til at stille sig til rådighed for samfundet

·      Velfærdsstaten – 85% målsat til at gennemføre en ungdomsuddannelse, under konkurrencestaten – 95%

·      Konkurrencestaten – Mobilisering af arbejdskraft – Arbejdskraften bliver brugt, hvor der er brug for den

·      Konkurrencestaten – Statslig kontrol og styring

·      Lærerens vigtigste opgave – Maksimere udnyttelsen af arbejdskraft – Bidrag til velfærdsstaten

·      Velfærdsstaten – Alle har samme muligheder, Konkurrencestaten – Modificering af velfærdsstatens muligheder, så uddannelse og arbejdskraft ”hænger sammen”

·      Velfærdsstaten – Ligeværd, lige muligheder og økonomisk lighed

·      § - Før 2006 – Dannelse nævnes før uddannelse, Efter 2006 – Uddannelse nævnes før dannelse, Skolens fornemmeste opgave er at uddanne med henblik på beskæftigelse

·      PISA-test – Kontrol på skoleniveau og kommuneniveau, kontrol gennem dokumentation og indeksering

·      Reformen – Mere tid på uddannelse og mindre tid på dannelse (fritid)

·      Ændring af lærerens autonomi – Indskrænket, den selvstændige pædagogiske tanke blev minimeret

·      Politikerne sætter økonomiske rammer og stiller målbare resultatkrav

# data[].attributes.body
1. Trivsel og faglighed skal følges -> Det faglige niveau skal ikke overrumle, så det ødelægger trivslen.

2.De nationale test er oplagte, hvis de benyttes så hensigtsmæssigt som muligt  (landsplan fremfor klasseplan).

3. Færre elever i klasserne.
-> Så der er mest mulig tid til den enkelte elevs faglige og sociale udvikling.

4. Forståelse for forskellighed
-> Der skal være plads til alle, og vi som lærere skal have kendskab til vores elever og deres værdier.

5. Eleverne skal udvikle tillid til egne evner.
-> Selvsikre elever kan meget mere, end de elever der ingen tro har på egne evner.

# data[].attributes.body
- Vægte det sociale og det faglige lige højt. Trivsel og faglighed går hånd i hånd :))))
- Forældrene skal inddrages i langt højere grad end tilfældet er i dag. Barnet bruger langt flest af dets vågne timer i hjemmet, så forældrene skal være rustet så godt som muligt.
- Maks tyve elever pr klasse og altid to lærere til rådighed. Tre lærere indtil tredje klasse. Styrker individets udvikling uden at svække fællesskabet.
- Ubegrænset muligheder for specialundervisning. Motoriske og sociale, såvel som faglige og sproglige.
- Opdele undervisningen efter niveau i de fleste tilfælde. 25-50-25 :)))))

# data[].attributes.body
1) Dannelse er forudsætningen for uddannelse
2) Fælles fordybelse - Individuel udvikling
3) Dialogbaseret interaktion elev og lærer imellem
4) Fokus på processen frem for målet
5) Lyst til læring og mod til livet

# data[].attributes.body
"8-13"-skoledag med 1 lærer og 1 pædagog

Dannelse over uddannelse

Digital og global dannelse på skemaet

"Klassens time" / hygge

Progressionsorienteret votering