# data[].attributes.body
Vil du uddybe din kommentar om, hvilken litteratur, der forventes anvendt i besvarelsen af spørgsmålet vedr. om Amazons services er nyskabende? For mig at se handler en stor del af litteraturen om innovation.

# data[].attributes.body
Hej Sune. I forhold til din pointe om både redegørende, analyserende og diskuterende elementer, er jeg i tvivl om, hvor meget der forventes vi redegør for teorien før den bringes i spil. Besvarelsen du har lagt på BB er i min optik ofte ret konstaterende fremfor redegørende ift. teorierne. Et eksempel fra selvsamme opgave for at synliggøre min pointe er: "Bharadwaj et al. (2013) anvender nøgleattributterne scope, scale, speed, og sources of business value creation and capture, til at beskrive en virksomheds digitale strategi". Her føler jeg blot der konstateres elementer ift. teorien, hvorefter den bruges, uden at der redegøres for de enkelte delelementer som scope. Mit spørgsmål er derfor, er dette "nok" ift. at redegøre for teorien?

# data[].attributes.body
Hvordan skal det forstås, når vi (som i spørgsmål 3 sidste år) bliver bedt om at svare på om virksomhedens services er "nyskabende"?

# data[].attributes.body
Teksten nævner, at ERP er en "operational backbone" for industri 4.0. Jeg kan dog ikke finde noget sted i teksten, der forklarer, hvorfor ERP-systemer betragtes som denne backbone. Kan du forklare det? :)

# data[].attributes.body
Er det rigtigt forstået, at litteraturlisten skal undlades?

# data[].attributes.body
Bliver det med udgangspunkt i en casevirksomhed og af en hvis størrelse, som eksempelvis Amazon (sidste år)?

# data[].attributes.headline
Kursus evaluering: hvis der ønskes en høj svarprocent, er det måske en god idé at afsætte 5 min til dette i undervisningen. 

# data[].attributes.subject
Kursus evaluering: hvis der ønskes en høj svarprocent, er det måske en god idé at afsætte 5 min til dette i undervisningen. 

# data[].attributes.body
Kan du måske gennemgå spørgsmålene fra sidste år, og hvad du kunne forestille dig, at man tog med ind af litteratur til at besvare dem? Jeg ved godt der ligger en besvarelse oppe på BB også, men kunne måske være fint at høre hvordan du tænker, at vi kan få litteraturen i spil ift. spørgsmålene..

# data[].attributes.body
I eksamenscasen fra 2018 er der et link til en uddybende beskrivelse af Amazon som casevirksomhed. Vil der også være det i vores eksamen? I så fald: I hvilket opfang forventes det, at vi inddrager informationer derfra? Det bliver lige pludselig meget, vi skal læse og forholde os til.

Der står i eksamenscasen, at vi godt må lave antagelser, hvis vi ikke føler at casen, opgaverne eller hjemmesiden siger nok. Betyder det, at hjemmesiden skal medtages som et tillæg til casen?

# data[].attributes.body
Hvordan kan vi mere konkret bruge VIal 2019 i en eksamenssituation?

Fx som analyseværktøj til hvorfor en digital transformation er gået godt/dårligt - hvor den så viser hvilke parametre man kan kigge på?

Dette gælder måske også andre lignende oversigtsartikler.

# data[].attributes.headline
Jeg har uden held forsøgt at finde Jensen (2007) fra uge 39: 

# data[].attributes.subject
Jeg har uden held forsøgt at finde Jensen (2007) fra uge 39: 

# data[].attributes.body
Jensen, O. (2007). Historien om K.E. Løgstrup, Frederiksberg: Anis (Specialtrykkeriet), 105-108. Retrieved from: see Blackboard

Hvor kan jeg finde den?

# data[].attributes.body
Hvad skal vi trække ud af Akella et al., 2015?

Hvordan skal dual-speed IT-arkitektur forstås?
Og hvordan er det relateret til digital process innovation, når det handler om hastighedsforskellen mellem at vedligeholde interne systemer og at udvikle eksternt-rettede applikationer?

# data[].attributes.body
Der bliver sagt indledningsvist, at det der ikke er pensum, ikke bliver et krav at kunne til eksamen. Så undre det mig, at stort set hele forelæsningen er udenfor det pensum vi har læst. Og mener ikke at Akella 2015 overhovedet inddrages. Der bruges ligeledes meget Davenport, hvorfor det undre mig, at dette ikke er pensum. Altså er det svært at finde ud af hvad der er nice-to-know og need-to-know. Hvorfor undervises vi mere i tekster som ikke er pensum når det forventes at man kan pensum? Jeg er opmærksom på, at det er godt at få en forståelse af emnet, som ofte ikke gives i pensum, dog er mangler jeg mere undervisning i det i forventer vi kan til eksamen.

Ligeledes mangler der referencer på mange af pointerne i forelæsningen. Er det muligt at tilføje referencer til alle slides?

# data[].attributes.body
Vil du genopfriske digitization vs. digitalisering?

# data[].attributes.body
De tre former for ‘connectivity’ (Porter & Heppelmann, 2014, s. 67-68). Hvordan skal det forstås at de “can be present together"?  Fx hvis et produkt har en one-to-one forbindelse til én anden interface, hvordan kan det så samtidig have en many-to-many forbindelse? Altså, vil one-to-one forbindelsen, så ikke bare være dækket under many-to-many termen?

Og hvordan skal det følgende forstås: “To achieve high levels of functionality, all three types of connectivity are necessary.” (s. 68)

# data[].attributes.body
Er det korrekt forstået, at 'netværkseksternaliteter' = 'positive netværkseffekter' ?

# data[].attributes.headline
Eksamensopgaven spørgsmål 5 med "Coop.dk"

# data[].attributes.subject
Eksamensopgaven spørgsmål 5 med "Coop.dk"

# data[].attributes.body
I eksamensopgaven fra 2018 bliver man under spørgsmål 5 bedt om at relatere casen til danske online handelsplatforme, fx coop.dk. Kræver et spørgsmål som dette, at man selv har en viden om, hvordan danske online handelsplatforme fungerer? Eller er det fordi de sidste år fakisk havde en tekst om dette, så de havde noget at binde det op på/få viden fra?

Og det samme i forhold til truslen for dansk detailhandel?

# data[].attributes.headline
Müller et al. (2015) - Benefits of Cloud Computing 

# data[].attributes.subject
Müller et al. (2015) - Benefits of Cloud Computing 

# data[].attributes.body
(Er bevidst om, at vi først skal have forelæsningen den 5/11 - men måske du vil addressere følgende til den tid :-) )

1) Ift. modellen af Pearlson & Saunders (2007). Vil du sætte lidt flere ord på, hvad hhv. 'business demand' og 'it-supply' betyder i modellen?
(Og generelt bare knytte et par ord til modellen og dens tre niveauer?)

2) Hvordan skal det forstås, at cloud computing kan skabe 'Business Process Efficiency'? (s. 861).

3) Hvad betyder følgende:
"the increasing level of Internet-connected devices and the Internet of things will create new markets and new products for new customer segments with cloud computing as both an accelerator and enabler"? (Hvad er sammenhængen mellem IoT og cloud?)

# data[].attributes.headline
Product intelligence (Rijsdijk et al., 2007) 

# data[].attributes.subject
Product intelligence (Rijsdijk et al., 2007) 

# data[].attributes.body
Hvordan anvendes begrebsapparatet vedr. 'product intelligence' korrekt?

- Kan man sige, at et produkt 'har' én eller flere intelligens-dimensioner? Eller er det mere korrekt at sige, at produktet har karakteristika, der opfylder en dimension?

- Øges produktets samlede 'product intelligence', hvis det "har" flere dimensioner? Eller øges produktets 'product intelligence', hvis det bliver mere avanceret/sofistikeret inden for en dimension?

# data[].attributes.body
Hvordan forventes det at vi henviser til den ekstra litteratur, der somme tider findes på undervisernes slides, men som ikke er på pensumlisten?
Fx har Michela på forelæsning 8, slide 38 henvist til "Mani & Chouk 2017" uden videre henvisning.
Kan vi også gøre dette eller hvad er retningslinjerne? God dag.

# data[].attributes.body
Hvordan skal begreberne 'platform' og 'økosystem' forstås i forhold til hinanden? Kan vi måske få ridset op hvad forskellen er på de to begreber?

# data[].attributes.body
Hvordan kan teorierne om ERP-systemer komme i spil i eksamensopgaven?
Kunne det i eksamensopgaven fra sidste år eksempelvis have været i spørgsmål 3, at man ville inddrage overvejelser om ERP til at vurdere virksomheden som værende digital? (Diskutér i hvilken udstrækning virksomhedens services er nyskabende. Hvordan kan begreberne om Big Data, digital innovation og lignende bruges til at forstå virksomheden som digital?)

# data[].attributes.body
Vil du belyse/tydeliggøre forskellen på strategi og forretningsmodel?

# data[].attributes.body
Til Niels og/eller Sune.

Weil & Woerner fremhæver 3 områder, hvor digitale forretningsmodeller udfordrer de traditionelle fysiske forretningsmodeller (s. 71-71).

- Internal power
- Business processes
- Customer data

Skal det læses som tre udfordringer man skal forholde sig til i overgangen fra en traditionel til en digital forretningsmodel, eller?
Og vil du uddybe, hvad de tre dækker over.

Til forelæsningen blev det sagt, at Internal power refererer til, at det bliver sværere, at eje kunden. Men i teksten læser jeg det ikke helt sådan.

# data[].attributes.body
Vil du uddybe forskellen mellem Digital Business Strategy (DBS) og Digital Transformation Strategy (DTS) (Vial, 2019, s. 124-125)

Og knytte et par ord til, hvad vi overordnet skal forstå ved 'Strategic responses' i frameworket på s. 122

# data[].attributes.body
Til Niels og/eller Sune.
Vial (2019) definerer digital transformation som: "A process that aims to improve an entity by triggering significant changes to its properties through combinations of information, computing, communication and connectivity technologies"

Til forelæsningen blev det sagt, at dette svarer til dét Yoffie definerer som digital konvergens. Vil du/I eksplicitere denne sammenhæng igen?

# data[].attributes.headline
(REPOST fra 25.09) Dynamisk tillid - kontekstualiseret tilgang

# data[].attributes.subject
(REPOST fra 25.09) Dynamisk tillid - kontekstualiseret tilgang

# data[].attributes.body
@Bjarne

Hvad betyder det, at modellen over dynamisk tillid har en kontekstualiseret tilgang? (fx Schlicter & Persson, 2014, s. 10)

# data[].attributes.body
@Bjarne

1) Vil du uddybe 'strategic outsourcing' (præsenteres under competency view, nederst s. 175)?

2) Hvad betyder "cooperative gains", der præsenteres ifm. relational view ?

3) Vil du uddybe, hvordan de tre kategorier af faktorer (operational, relational og enviromental) hhv. medierer og modererer 'Offshore IT Outsourcing Succes'?

4) Vil du uddybe 'KSA Availability' som environmental factor? (s. 183

# data[].attributes.body
Jf. Haddara & Elgaral (2015) er "smart factories" og "factories of the future" det samme?

# data[].attributes.body
Er der mulighed for, at alle underviserne tilknyttet metodeugen allerede nu kan lægge sine slides op? Det kunne være en hjælp, da vi muligvis vil starte på nogle af delene af metodeopgaven før emnerne præsenteres.

# data[].attributes.body
Er det klientvirksomheden eller offshore-leverandøren, der helst skal have en høj CMMI-certificering, for at mindske risikoen for at samarbejdet fejler? Eller er det begge?
Jf. Persson & Schlichter (2015, s. 7) er det for klienten: “Elevating CMMI certification in the client organization is a best practice in offshoring for closing the process gap”.
Men på samme side nævnes at “More than half of the worldwide companies certified at level 5 are located in the popular offshoring destination of India”; hvilket indikerer, at det er for leverandøren.

# data[].attributes.headline
Mature digitized platform (Insead, 2013)

# data[].attributes.subject
Mature digitized platform (Insead, 2013)

# data[].attributes.body
Hvordan skal "Mature digitized platform" forstås? (Jeg synes definitionen er lidt uklar, og at begrebet bruges på forskellige måder i løbet af rapporten).
Måske nogle ord på, hvad der menes med "platform" i den kontekst og hvordan "digitized" her skal forstås?

# data[].attributes.body
Hvordan skal valget af to fagområder jf. projektformularen forstås? SKAL man skrive indenfor to fagområder eller er det ok at fokusere udelukkende på it, når vi gerne vil skrive indenfor business analytics?

# data[].attributes.body
Virkelig spændende fag, med yderst relevante emner og problematikker. Men jeg er meget bekymret for eksamen: Hvordan skal man nå at sætte sig ind i en case, og besvare alle opgaverne redegørende, analyserende, diskuterende og reflekterende inden for så kort en tidsramme på 4 timer? Det virker urealistisk, at man kan nå at “se tingene i et større perspektiv og relatere teorierne på kryds og tværs”, så man undgår en “for snæver besvarelse”. Kan vi muligvis se et eksempel på, hvordan en sådan besvarelse (som er nået inden for tidsrammen) ser ud? Eller i det hele taget en besvarelse der opfylder det?

# data[].attributes.body
Hvordan vil et eksamensspørgsmål se ud, hvor der kan trækkes på emnet gennemgået til forelæsning 5? Jeg tror generelt jeg har lidt svært ved at forstå, hvad emnet dækker over? Hvad er de centrale teorier eller frameworks? Hvordan er det relateret til den øvrige forelæsningsrække?

# data[].attributes.body
Det var svært at følge med i F5, Mads snakker meget i øst og vest. Når der stilles et sprøgsmål kan være meget svært at tyde hvad han spørger om og derfor også svært at svare på.
Gennemgang af pensum var meget flyvsk og knap så dybdegående. Statistikker er spændende, men måske det kunne være mere fordelagtigt at gå i dybden med modeller og begreber. Så kan vi studerende selv læse statistikkerne og resultaterne.

# data[].attributes.body
Til F5 manglede jeg tilstedværelse fra Sune og uddybende sprøgsmål, da jeg ikke altid følte at Mads kom i korrekt omkring pensum - desuden virkede det meget uprofessionelt at Mads ikke var bevidst omkring omfanget af pensum.

# data[].attributes.headline
Det kan være lidt svært at se hvornår det er fordelagtigt at vælge BA og hvornår det er mere fordelagtigt at vælge DB

# data[].attributes.subject
Det kan være lidt svært at se hvornår det er fordelagtigt at vælge BA og hvornår det er mere fordelagtigt at vælge DB

# data[].attributes.body
Hvordan skal vi kunne perspektivere forskellige teorier fra pensum til hinanden til eksamen, når vi ikke gennemgår de alle teorier, vi har læst, til forelæsningerne?

# data[].attributes.body
Artiklen af Weil & Woerner (2015) virker meget central ift. at tale forretningsmodeller på et digitalt diruptet marked. Men ved forelæsning 5 i dag blev den nævnt på under 1 minut. Skal vi tolke det, som udtryk for, at teksten ikke er så relevant? Eller med andre ord, at den ikke forventes anvendt/helst ikke skal anvendes i en eksamenssamenhæng?

# data[].attributes.body
Hvordan skal begrebet ‘off-shoring’ forstås? Ifølge bilag A, s. 1 (Luftman, 2012) kan off-shoring henvise til både in-sourcing og out-sourcing. Men de virker som om begreberne ‘off-shoring’ og ‘out-sourcing’ ellers bliver anvendt i flæng - fx allerede på Bilag A, s. 2, hvor off-shoring defineres som køb af en ydelse hos en leverandør.

# data[].attributes.headline
FL5: The Impact of Digital Transformation for Enterprise Operations 

# data[].attributes.subject
FL5: The Impact of Digital Transformation for Enterprise Operations 

# data[].attributes.body
Det virker som om det primære formål med forelæsningen er at undervise os i metode og undersøgelsesdesign, samt at aflæse grafer - Er det hensigten?
Ud fra pensum til forelæsningen virker det til, at fokus er et andet.

# data[].attributes.body
Hvorfor bliver der brugt tid på at gennemgå tekster udenfor pensum fremfor det pensum, som vi skal kunne til eksamen?

# data[].attributes.headline
Klassisk sourcing - kilde på grundlæggende begreber

# data[].attributes.subject
Klassisk sourcing - kilde på grundlæggende begreber

# data[].attributes.body
Er det muligt, at vi få en kilde på de klassiske sourcing begreber?
(Fx dem, der optræder på side 2 i Bilag A).

Jeg er bevidst om, at hhv. 'information technology outsourcing' og 'offshoring' bliver defineret i  Mehta & Mehta (2017), men det kunne være rart med en central kilde fra sourcing-litteraturen, der opsummerer feltets centrale begreber.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan det være at eksamenscasen bliver skrevet på engelsk på et fag på dansk?  Hvorfor ikke bare skrive den på dansk som alle bedre forstår?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan det være at eksamenscasen bliver skrevet på engelsk på et fag på dansk?  Hvorfor ikke bare skrive den på dansk som alle bedre forstår?

# data[].attributes.body
Vil du (Sune) prøve at sætte sourcing ind i en eksamenskontekst? Forelæsningen i dag var relativt abstrakt, så det vil være rart at få konkretiseret, hvordan emnet forventes anvendt i en eksamensopgave.

# data[].attributes.headline
Dynamisk tillid - kontekstualiseret tilgang

# data[].attributes.subject
Dynamisk tillid - kontekstualiseret tilgang

# data[].attributes.body
Hvad betyder det, at modellen over dynamisk tillid har en kontekstualiseret tilgang? (fx Schlicter & Persson, 2014, s. 10)

# data[].attributes.body
Når vi henviser til begreber som fx ‘co-sourcing’, skal vi så henvise til Kaiser & Hawk (2004), som har defineret dette, men ikke er i pensum? Eller må/skal vi bruge Schlicter & Persson (2014), for at eksplicitere at vi bruger litteratur fra pensum?

# data[].attributes.body
Hvordan skal 'kapabiliteter' forstås helt specifikt? Altså, hvordan adskiller kapabiliteter sig fra fx 'kompetencer' eller 'forretningsprocesser'?

# data[].attributes.body
1) Vil du uddybe 'strategic outsourcing' (præsenteres under competency view, nederst s. 175)?

2) Hvad betyder "cooperative gains", der præsenteres ifm. relational view ?

3) Vil du uddybe, hvordan de tre kategorier af faktorer (operational, relational og enviromental) hhv. medierer og modererer 'Offshore IT Outsourcing Succes'?

4) Vil du uddybe 'KSA Availability' som environmental factor? (s. 183)

# data[].attributes.body
Tak for den detaljerede læseguide til forelæsning 4. I forbindelse med det første emne 'Sourcing as such', bliver vi dog bedt om at fokusere på s. 171-178 i Lacity, Khan, Yan & Willcocks (2010) (som egentlig strækker sig over s. 395-433). Og på s. 130-142 i Mehta & Mehta (2017) (som strækker sig over s. 171-194).
--> Er det måske hensigten, at vi skal fokusere på s. 171-178 i Mehta & Mehta? Og hvilke sider gælder så for Lacity et al.?

# data[].attributes.body
Forelæsning 6 (The future of work) mindede rigtig meget om noget vi har haft før i Digital Kommunikation ift automatisering, augmentering og ambidexteritet. Kunne være fint med lidt mindre overlap

# data[].attributes.body
Spændende med lean startup - hvordan relaterer det sig til pensum? Jeg kan umiddelbart ikke se, hvilken tekst i pensum, der dækker det emne?

# data[].attributes.body
1) Hvad menes præcist med 'business model construct'? Begrebet præsenteres og nævnes som en model der indkapsler værdiskabelsen fra flere forskellige kilder (s. 494). Men begrebet nævnes ikke i forbindelse med selve gennemgangen af de fire værdikilder - så hvad henviser det til, hvis det ikke er selve modellen (s. 504)?

2) Definition af værdi: Er det rigtigt forstået, at de ikke foreslår en egentlig måde at opgøre værdi (som Porter's opgørelse i total omsætning); men at de blot omtaler total værdi, som alle former for værdi skabt for alle indgående parter (både monetært, emotionelt, etc.)?

3) Til forelæsningen blev deres efficiency-begreb relateret til 'operational backbone'. Hvordan skal denne sammenhæng forstås/lidt flere ord på denne, da teksten umiddelbart kun behandler efficiency i forståelsen, at transaktioner bliver mere efficiente.

4) Hvordan skal relationen til 'dynamiske kapabiliteter' forstås?

# data[].attributes.body
Er det muligt, at casen til eksamen kan være skrevet på dansk?

# data[].attributes.body
Er det mon en fejl at figur 1 (s. 173) i Teece-teksten har det samme element i forretningsmodellen to gange? "Design mechanisms to capture value" står der to gange. Skulle der have stået noget andet i stedet?

# data[].attributes.body
Faget er super interessant, og ikke mindst relevant. Men det er lidt ærgerligt, at der ikke er mere fokus på dybde, end bredde - både ift. udvalg af tekster (antal) og gennemgang til forelæsningerne. Det er en skam at det bliver overfladisk gennemgang af litteratur, fordi der er så meget vi skal nå. :) Flere af teksterne er relativt komplekse, så det går lidt ud over forståelsen, og det bliver svært at anvende teorierne til eksamen.

# data[].attributes.body
Skal vi anvende dette begreb på engelsk til eksamen, for at det er tydeligt, at det netop er et begreb fra litteraturen? Eller er det tydeligt nok med en dansk oversættelse, som 'digital forretningsstrategi'?

# data[].attributes.body
Til forelæsningerne bliver 'data' og 'information' anvendt lidt i flæng (fx ved gennemgang af Bharadwaj et al.s 'Sources of value creation'). Hvor skarpe skal vi være på at skelne mellem de to termer i eksamenssammenhæng? (Ift. den traditionelle skelnen Data > Information > Knowledge > Wisdom)

# data[].attributes.body
Vil du gentage, hvad der kendetegner en 'digitized solutions strategi'?

# data[].attributes.headline
Day & Schoemaker ift. deres Contingency perspektiv

# data[].attributes.subject
Day & Schoemaker ift. deres Contingency perspektiv

# data[].attributes.body
Hvad vil det (generelt) sige at have et ‘Contingency perspektiv’? Og lidt flere ord på de contingency faktorer, som D&S definerer - hvilken betydning har de? Hvad menes med: "the contingent nature of dynamic capabilities"?

Contingency faktorer (D& S, s. 73): (1) Scale of investment commitment, (2) Virksomhedens strategiske hensigt med investering i ny teknologi, (3) Intellectual property

# data[].attributes.headline
Teoretiker bag tilgange til corporate strategy/it-strategi

# data[].attributes.subject
Teoretiker bag tilgange til corporate strategy/it-strategi

# data[].attributes.body
Hvem er teoretikeren til de 3 forståelser af forholdet mellem corporate strategy og it-strategi? (den tegning, der blev tegnet på tavlen)

# data[].attributes.body
Kan vi få på skrift, hvad en type I og type II fejl reelt er? :)

# data[].attributes.body
Vil du forklare 'Scale & Scope' af CHESS-strategien igen?
Særligt ift., hvordan det relaterer til digital konvergens.

# data[].attributes.body
Det ville være en fordel, hvis slidsene i højere grad var på dansk / brugte danske termer (når det kan lade sig gøre), fordi eksamen foregår på dansk

# data[].attributes.body
Vil du sætte lidt flere ord på begrebet 'generativity'?

# data[].attributes.body
Dejligt når teorien overføres til praktiske eksempler som fx sensing og mapping af funding for Rambøll Buildings. Flere eksempler fra virkeligheden, tak!

# data[].attributes.body
Er faget rettet mest mod store virksomheder? Det er indtrykket efter første lektion. Jeg er med på, at man går efter state-of-the-art, og at det er dyrt at udvikle. Men det virker til at være et storskala-fag hvad angår virksomhedsstørelse?