# data[].attributes.headline
Der blev spillet i lange sætninger, der var jo ingen vejrtrækninger (siden det var instrumenter). Det kalder man udspinding.

# data[].attributes.subject
Der blev spillet i lange sætninger, der var jo ingen vejrtrækninger (siden det var instrumenter). Det kalder man udspinding.

# data[].attributes.body
Opera
Oratorium
Suite
Concerto grosso

# data[].attributes.headline
Bach havde sit højdepunkt i Leipzig. Her var han fra år 1723 til hans død i 1750

# data[].attributes.subject
Bach havde sit højdepunkt i Leipzig. Her var han fra år 1723 til hans død i 1750

# data[].attributes.headline
I baroktiden blev det almindeligt at skrive i dur og mol tonearter. Tidligere havde man benyttet kirketonearter.

# data[].attributes.subject
I baroktiden blev det almindeligt at skrive i dur og mol tonearter. Tidligere havde man benyttet kirketonearter.

# data[].attributes.headline
Musikken blev udsmykket med triller og løb

# data[].attributes.subject
Musikken blev udsmykket med triller og løb

# data[].attributes.headline
Musikken blev udsmykket med triller og løb

# data[].attributes.subject
Musikken blev udsmykket med triller og løb

# data[].attributes.headline
I tidlig barok (1600-1700) tog man ofte en gruppe ud af orkesteret, som så spillede som en selvstændig gruppe i kontrast til resten – det hedder concerto grosso

# data[].attributes.subject
I tidlig barok (1600-1700) tog man ofte en gruppe ud af orkesteret, som så spillede som en selvstændig gruppe i kontrast til resten – det hedder concerto grosso

# data[].attributes.headline
Fun fact: Bach Die Kunst der Fuga er ikke kun skrevet af Johann Sebastian Bach, men også skrevet af hans søn, fordi J. S. Bach nåede ikke at færdiggøre stykket pga. hans død

# data[].attributes.subject
Fun fact: Bach Die Kunst der Fuga er ikke kun skrevet af Johann Sebastian Bach, men også skrevet af hans søn, fordi J. S. Bach nåede ikke at færdiggøre stykket pga. hans død

# data[].attributes.headline
dansesuiten var en populær form for komposition

# data[].attributes.subject
dansesuiten var en populær form for komposition

# data[].attributes.headline
I barokken var der mange komponister: Bach, Vivaldi, Telemann, Lully, Corelli, osv.

# data[].attributes.subject
I barokken var der mange komponister: Bach, Vivaldi, Telemann, Lully, Corelli, osv.

# data[].attributes.body
Ved udspinding blev melodilinjen spundet langt ud. Altså... lange melodier.

TerAAAAAssedynamik kommer af at man spillede med en bestemt styrke i et stykke tid, hvor man så skiftede.

# data[].attributes.headline
Barokken er fra år 1600-1750, og stoppede ved J. S. Bachs død

# data[].attributes.subject
Barokken er fra år 1600-1750, og stoppede ved J. S. Bachs død

# data[].attributes.headline
Strygerorkesteret dannede oftest kernen i orkestret, blæserne kom senere

# data[].attributes.subject
Strygerorkesteret dannede oftest kernen i orkestret, blæserne kom senere

# data[].attributes.headline
Terrassedynamik: Cembaloen havde ikke lige så let til toneskift som string instrumenterne, så man måtte finde en anden løsning. På Cembaloen skiftede man tangentrække (derfor er der to).

# data[].attributes.subject
Terrassedynamik: Cembaloen havde ikke lige så let til toneskift som string instrumenterne, så man måtte finde en anden løsning. På Cembaloen skiftede man tangentrække (derfor er der to).

# data[].attributes.body
I baroktiden blev det mere normalt at skrive i mol og dur tonearter, frem for de tidligere kirketonearter.

# data[].attributes.headline
Barokken døde med Bach. Han var Barokkens svar på Dio

# data[].attributes.subject
Barokken døde med Bach. Han var Barokkens svar på Dio

# data[].attributes.body
Cembalo
Kernen i barokorkestre -rytmegruppe af basinstrument (cello, kontrabas eller fagot) + et akkordinstrument (cembalo, orgel eller lut).
Vokalmusik: opera, oratorium
Fuga - kanon
- Bachs fuga - tit i 3 afsnit

# data[].attributes.body
- Opera
- Oratorium
- Suite
- Concertto grosso

# data[].attributes.body
Blev anvendt både til lovsang i kirken og til fyrsternes underholdning

# data[].attributes.headline
Gennem Barokken udvikledes et omfattende sæt ”former” og ”regler” for, hvordan tonerne skulle skildre og gengive de stemninger, som var nedlagt i ordene. Dette blev senere sammenfattet af teoretikerne i den såkaldte Affektlære. Affektlæren er en af de gængse betegnelser for Baroktidens musikæstetik. Operaen medvirkede i særlig grad til denne udvikling.

# data[].attributes.subject
Gennem Barokken udvikledes et omfattende sæt ”former” og ”regler” for, hvordan tonerne skulle skildre og gengive de stemninger, som var nedlagt i ordene. Dette blev senere sammenfattet af teoretikerne i den såkaldte Affektlære. Affektlæren er en af de gængse betegnelser for Baroktidens musikæstetik. Operaen medvirkede i særlig grad til denne udvikling.

# data[].attributes.body
Til Affektlæren inddrages en lang række musikalske elementer som: melodik, harmonik, rytmik, toneart, tonekøn (dur eller mol), tempo, klang, dynamik og til en vis grad instrumenttype. Og ligesom kroppens affekter bestemmes af livsåndernes bevægelser og dermed er grundet på målelige størrelser, på talforhold, er også musikken sammensat af bevægelser og svingninger. Musikkens bevægelser (motus harmonici) er således direkte analoge med sindets bevægelser (motus animates), forstået som bevægelser i livsånderne. Dermed kan musik sætte livsånderne i bevægelse, og dermed rejse en affekt.

# data[].attributes.headline
- Baroktiden blev fyrsternes storhedstid 

# data[].attributes.subject
- Baroktiden blev fyrsternes storhedstid 

# data[].attributes.body
- Barokkens storslåede akitektur, den fyrstlige overdådighed geinfinder man i musikken især i operaerne og i oratoriernes korsatser