# data[].attributes.attachment_link.title
Siili voi jäätyä kuoliaaksi, jos pesään valuu vettä ja tulee pakkanen – näin sahaavat lämpötilat vaikuttavat luonnoneläimiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomessa on monia lajeja, joille lumi on tärkeää suojautumisen kannalta. Syken erityisasiantuntija Riku Lumiaro kertoo, millaisia vaikutuksia nykytalven äärioloilla voi olla eläimiin.

# data[].attributes.body
https://ilmastotyokalut.fi/ilmastonmuutos-ja-kaupungit/ilmastonmuutokseen-sopeutuminen/

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastonmuutoksen hillintätoimista huolimatta ilmasto lämpenee ja siksi yhteiskuntien tulisi varautua niihin muuttuvan ilmaston aiheuttamiin yhteiskunnallisiin, terveydellisiin ja ympäristöllisiin seurauksiin, joita ei voida enää välttää. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen ei poissulje hillinnän tarpeellisuutta, vaan mahdollisimman kestävän tilanteen saavuttamiseksi sekä hillintä- että sopeutumistoimenpiteitä tarvitaan. Sopeutuminen on varautumista Ilmastonmuutokseen sopeutumisella tarkoitetaan keinoja ja menettelyjä, joilla voidaan varautua ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin ja hyötyä mahdollisista eduista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Afrikan päästöt ovat maailman pienimpiä, silti ilmastonmuutos runtelee sitä pahoin – lue, mitä manner haluaa Glasgow’sta ja miksi sitä kannattaa auttaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Afrikan neuvotteluryhmä vaatii, että mantereen pitää olla Glasgow’n ilmastokokouksen keskiössä. Ilmastonmuutoksen hillitseminen Afrikassa vähentäisi ravintopulaa ja pakolaisuutta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen uutiset aiheesta "Ilmastonmuutoksen hillitseminen" nopeasti ja luotettavasti.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/a/74-20016363

# data[].attributes.attachment_link.title
Etelä- ja Keski-Pohjanmaan ilmastopäästöt ovatkin aiempaa pienemmät

# data[].attributes.attachment_link.description
Maatalouden päästöt eivät uusissa laskelmissa rasitakaan enää tuottajamaakuntia, vaan alueita joilla tuotteet kulutetaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kotitalouksien päästömäärät vaihtelevat paljon eri alueilla. Pohjoisessa asuminen ja yksityisautoilu aiheuttavat keskimääräistä enemmän päästöjä.

Pohjoisilla alueilla kotitalouksien päästöt ovat keskimääräistä korkeammalla tasolla. Tämä selittyy osin pohjoisen kylmällä ilmastolla ja pitkillä välimatkoilla. Kuva: Risto Degerman / Yle

Uuden päästölaskennan mukaan suurin osa Suomen kuntien päästöistä aiheutuu kotitalouksien kulutuksesta. Kotitalouksien osuus päästöistä on 83 prosenttia, loput kertyvät investoinneista ja kuntien hankinnoista.

Suomen ympäristökeskuksen mukaan kotitalouksien päästöistä valtaosa syntyy asumisesta ja ruuasta. Kuntien päästöissä näkyvät eniten palveluiden ostot, ja investoinneissa korostuvat rakentamisen päästöt. Ympäristökeskus on julkaissut ensimmäistä kertaa tiedon siitä, miten kotitalouksien ja kuntaorganisaatin päästöt jakautuvat kunnissa. Tilastot perustuvat vuodelta 2015 kerättyihin tietoihin.

Päästömäärät vaihtelevat merkittävästi eri alueiden välillä. Voit tutkia oman kuntasi päästölaskelmia Suomen ympäristökeskuksen verkkopalvelussa (siirryt toiseen palveluun) .

Suurimmat asukaskohtaiset kulutusperäiset päästöt ovat Kainuussa. Pohjoisilla alueilla asumisen päästöt ovat keskimääräistä korkeammalla tasolla osittain kylmemmän ilmaston takia. Päästöissä korostuvat energiantuotannossa käytetyt lämmitystavat.

- Vuonna 2015 Kainuun kaukolämmön polttoainejakauman mukaan on käytetty paljon turvetta, erikoistutkija Santtu Karhinen Suomen ympäristökeskuksesta sanoo.

Kainuun voima on aiemmin ilmoittanut pyrkivänsä eroon turpeen poltosta Tihisenniemen voimalaitoksen lämmöntuotannossa tämän vuoden aikana. Monilla muillakin paikkakunnilla on pyritty luopumaan turpeen käytöstä nopealla tahdilla.
Alla olevasta taulukosta voit vertailla maakuntien kokonaispäästöjä ja asukaskohtaisia päästöjä. Luvut sisältävät kotitalouksien kulutuksesta, investoinneista ja kuntien hankinnoista syntyvät päästöt.
Maakuntakohtaiset CO2-päästöt

Liikkuminen lisää maaseudun päästöjä

Harvaan asutuissa pohjoisen kunnissa yksityisajoneuvoilla ajetaan enemmän kuin tiiviimmin asutuilla alueilla, mikä vaikuttaa liikkumisesta aiheutuviin päästöihin. Toisaalta jos verrataan maaseutumaisia alueita kaupunkimaisiin alueisiin, niin lentomatkustuksesta johtuvat päästöt eivät maaseudulla näy samalla tavalla.

Ruoankulutuksen osalta maaseuduilla syödään enemmän eläinperäisiä tuotteita. Valintoihin vaikuttavat myös alueen ikärakenne ja vaihtelevat tulotasot.

Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija Karhisen mukaan asumisen päästöistä on puhuttu viime aikoina paljon, mutta enemmän kustannusnäkökulmasta.

- Keskustelua pitäisi käydä enemmän siitä, millaista ruokaa syödään, mikä kulutus on tarpeellista ja pystytäänkö uuden hankkimista vähentämään esimerkiksi korjaustoimilla.

Karhinen arvioi, että asumisen päästökehitys näyttää jo nyt myönteiseltä. Rakennusten energiatehokkuus paranee ja lämmitystapoihin tapahtuu jatkuvasti muutoksia.

Yksilötasolla päästöjä voi vähentää esimerkiksi vaihtamalla sähköautoon tai muuttamalla ruokavalion kasvipohjaisemmaksi. Sähköautojen määrä autokaupassa onkin viime vuosina kasvanut hyvin nopeasti, mutta Kainuussa muutos on tapahtunut muuta maata hitaammin.

Kysyimme viime lokakuussa puolankalaisilta, ovatko he harkinneet sähköautoon vaihtamista. Voit katsoa vastaukset alla olevalta videolta.

Erikoistutkija Karhinen kuitenkin muistuttaa, että paineita ei tule sysätä yksittäisille kotitalouksille.

- Kaikkien mahdollisuudet vaikuttaa hiilijalanjälkeen eivät ole samat. Yrityksillä ja julkisilla sektoreilla on isot roolit päästöjen syntymisessä.
Voit keskustella aiheesta 1. helmikuuta kello 23:een asti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kainuulaiset aiheuttavat enemmän päästöjä kuin ketkään muut koko Suomessa - katso, millä sijalla oma maakuntasi on

# data[].attributes.attachment_link.description
Kotitalouksien päästömäärät vaihtelevat paljon eri alueilla. Pohjoisessa asuminen ja yksityisautoilu aiheuttavat keskimääräistä enemmän päästöjä. Uuden päästölaskennan mukaan suurin osa Suomen kuntien päästöistä aiheutuu kotitalouksien kulutuksesta. Kotitalouksien osuus päästöistä on 83 prosenttia, loput kertyvät investoinneista ja kuntien hankinnoista. Suomen ympäristökeskuksen mukaan kotitalouksien päästöistä valtaosa syntyy asumisesta ja ruuasta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Chilen maastopaloissa kuollut jo yli 20 ihmistä – maassa yhä noin 230 aktiivista tulipaloa

# data[].attributes.attachment_link.description
Helleaalto on aiheuttanut satoja tulipaloja keskiviikosta lähtien.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/a/74-20016363

# data[].attributes.attachment_link.title
Etelä- ja Keski-Pohjanmaan ilmastopäästöt ovatkin aiempaa pienemmät

# data[].attributes.attachment_link.description
Maatalouden päästöt eivät uusissa laskelmissa rasitakaan enää tuottajamaakuntia, vaan alueita joilla tuotteet kulutetaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hallitus päätti suojella 30 000 hehtaaria valtion omistamaa metsää. Kohteita on yli 50.

Hallitus on päättänyt lisätalousarviossaan suojella 30 000 hehtaaria valtion omistamaa metsää. Tämä määrä tulee siis jo aiemmin päätettyjen metsien lisäksi.

Päätöksellä lähes tuplataan se määrä, mitä hallitus on tällä kaudella päättänyt suojella.

"Laskennallinen arvo tälle päätökselle on yli sata miljoonaa euroa. Kertarysäyksellä saadaan suojeltua yli 50 kohdetta", vihreiden puheenjohtaja Maria Ohisalo kertoi toimittajille eduskunnassa torstaina.

Sata miljoonaa euroa on siis metsien laskennallinen markkina-arvo. Metsähallituksen peruspääoma alenee päätöksen takia 6,5 miljoonalla eurolla ja sen vuotuinen tulos heikentyy 0,4 miljoonalla eurolla.

Suojeltavien metsien joukosta Ohisalo mainitsi esimerkiksi Sallan Tuntsan ja Kuusamon Kivijärven. Suojeltavaa metsää on myös esimerkiksi Oulujärven saarissa. Joukossa on Ohisalon mukaan metsiä ympäri Suomen

Osa alueista on ollut Ohisalon mukaan metsätalouskäytön ulkopuolella jo aiemmin.

"Mutta päätös on silti merkittävä, koska kerran suojeltu on aina suojeltu", Ohisalo sanoi.

Ohisalolta kysyttiin eduskunnassa, missä vihreät joutuivat tulla vastaan, jotta tällainen päätös saatiin aikaiseksi.

"Aina budjettikokonaisuuksissa on asioita, joita kaikki puolueet eivät ottaisi. Mutta voin sanoa suoraan, että esimerkiksi tällä viikolla on puhuttu maakuntalennoista. Jos vihreät saisivat päättää, niin emme antaisi rahaa tällaiselle yksin lentelylle."

Oikaisu: 14.55: Suojeltava Tuntsan kohde sijaitsee Sallassa, ei Inarissa kuten jutussa aiemmin luki.

Täsmennys klo 16.18: Jutussa luki aiemmin, että hallitus laittaa metsien suojeluun 100 miljoonaa euroa. Juttua on täsmennetty niin, että 100 miljoonaa euroa on suojeltavien metsien markkina-arvo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Luonto | Hallitus suojelee 30 000 hehtaaria valtion metsiä

# data[].attributes.attachment_link.description
Hallitus päätti suojella 30 000 hehtaaria valtion omistamaa metsää. Kohteita on yli 50. Hallitus on päättänyt lisätalousarviossaan suojella 30 000 hehtaaria valtion omistamaa metsää. Tämä määrä tulee siis jo aiemmin päätettyjen metsien lisäksi. Päätöksellä lähes tuplataan se määrä, mitä hallitus on tällä kaudella päättänyt suojella. "Laskennallinen arvo tälle päätökselle on yli sata miljoonaa euroa.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/a/74-20016363

# data[].attributes.attachment_link.title
Etelä- ja Keski-Pohjanmaan ilmastopäästöt ovatkin aiempaa pienemmät

# data[].attributes.attachment_link.description
Maatalouden päästöt eivät uusissa laskelmissa rasitakaan enää tuottajamaakuntia, vaan alueita joilla tuotteet kulutetaan.