# data[].attributes.body
התובנה העיקרית שלי מהמפגש הייתה להתחיל כמה שיותר מוקדם את תרגול המעבדות,  עד עכשיו הסתפקתי במספר מצומצם של מעבדות בכתה י'
שגם היו פשוטות, וללא דו"ח או דו"ח מקוצר בלבד.
השנה בצענו גם מעבדות מורכבות יותר, וגם לימדתי ותרגלתי כתיבת דו"ח מעבדה מלא. אני חושבת  שזה חשוב ביותר להבנת תהליך החקר ופעם ראשונה שדרשתי זאת גם מתלמידי כתה י'.  זה אמנם לא היה פשוט, ואת הדוח הראשון כתבנו למעשה יחדיו, את השני נתתי כשיעורי בית ואז פתרנו גם בכתה. ואילו השלישי כבר ניתן כמטלת בית עם ציון.
נראה לי שזה בהחלט היה נכון .
ונראה לי שבשנה הבאה אאמץ גם את הרעיון של רבקה כהן וציוותה ...להגיש דוח המתאר את מהלך הניסוי בסרטון וכך לתרגל את הכנת הסרטון הנדרש בעבודת הביוחקר.

# data[].attributes.headline
רבקה כהן, מיכל קפלן הדיה שור שוסטר

# data[].attributes.subject
רבקה כהן, מיכל קפלן הדיה שור שוסטר

# data[].attributes.body
העבודה במעבדות מתחילה בכיתה י', לרוב מעבדות קצרות יחסית בנושאי אוסמוזה ואנזימים(נשימה תאית, פוטוסנטזה, קטאלאז).  תוך העמקה בהבנת רכיבי מערך המחקר.
חלק מהעבדות מוגשות בכתב, והרוב מוגשות כקובץ אינטרנטי שעליו ניתנות הערות וציון לפי המחוון. לתלמיד ניתנת אפשרות תיקון ציון.
בכיתה יא' המעבדות בפורמט המלא. בחלק מהמעבדות אנו מבקשים להגיש דוח המתאר את מהלך הניסוי בסרטון וכך לתרגל את הכנת הסרטון הנדרש בעבודת הביוחקר.
את הדוחות הסופיים התלמידים מתבקשים לתייק בתיקייה הצוותית .

# data[].attributes.headline
הבנתי חשיבות להתחיל מכיתה י' להעביר שיעורי מעבדה  כי זה תהליך רכישת מיומנויות הדורש זמן רב והרבה תרגולים (מקל לקשה ומפשוט למורכב)  . אחרי המפגש הבנתי חשיבות להתחיל באופן הדגרתי הוראת המעבדה ,  בכיתה י מעברים מאמרים קלים קצרים ודרכם מדגישים מיומנויות החקר בניסוי שמוצג במאמר, גם כן להעביר בכיתה י' 2-3  מעבדות פשוטות וקצרות דרכם מלמדים מיומנויות החקר ובזה עוזרי לתלמידים להפנים מרכיבי הניסוי ודרך העבודה במעבדה.   בכיתה י"א חשוב לעשות כמה שיותר מעבדות אבל לא צריך לעשות כל שלבי המעבדה  אפשר חלק  א או ב. דוחות מעבדה של ביוחקר מובנות מאוד ומדמות את תהליך החקר לכן כתיבת דוחות מעבדה עוזר הרבה בתהליך כתיבה עבודת החקר 

# data[].attributes.subject
הבנתי חשיבות להתחיל מכיתה י' להעביר שיעורי מעבדה  כי זה תהליך רכישת מיומנויות הדורש זמן רב והרבה תרגולים (מקל לקשה ומפשוט למורכב)  . אחרי המפגש הבנתי חשיבות להתחיל באופן הדגרתי הוראת המעבדה ,  בכיתה י מעברים מאמרים קלים קצרים ודרכם מדגישים מיומנויות החקר בניסוי שמוצג במאמר, גם כן להעביר בכיתה י' 2-3  מעבדות פשוטות וקצרות דרכם מלמדים מיומנויות החקר ובזה עוזרי לתלמידים להפנים מרכיבי הניסוי ודרך העבודה במעבדה.   בכיתה י"א חשוב לעשות כמה שיותר מעבדות אבל לא צריך לעשות כל שלבי המעבדה  אפשר חלק  א או ב. דוחות מעבדה של ביוחקר מובנות מאוד ומדמות את תהליך החקר לכן כתיבת דוחות מעבדה עוזר הרבה בתהליך כתיבה עבודת החקר 

# data[].attributes.body
מאד התחברתי לרעיון של בכל שלב לרכוש חלק אחר בתהליך- בתחלה כתיבת מבוא על נושא המעבדה, אח"כ כתיבת מערך ניסוי .... לעשות את התהליך באופן הדרגתי עד שמגיעים לדוח שלם

אתאר תאיה - בית ספר קלנסווה

# data[].attributes.headline
קרן אטינגר - דוחות מעבדה ומיומנויות חקר

# data[].attributes.subject
קרן אטינגר - דוחות מעבדה ומיומנויות חקר

# data[].attributes.body
קודם כל תודה רבה על פתיחת הדיון בנושא. הנושא ככ משמעותי וחשוב. בתחילת דרכי כמורה מצאתי את עצמי בקושי מספיקה לעשות מעבדות ובטח שלא הצלחתי להביא את תלמידיי להכנת דוחות מעבדה "אמיתיים". הרגשתי שאיכשהו אני מצליחה להגיע לזה רק בכיתה י"ב  ואז מנסה לדחוס כמה שיותר על מנת "להספיק" לפני הבגרות. היום אני מבינה כמה חשוב להתחיל כבר  בכיתה י' את רכישת מיומנויות המעבדה על מנת להגיע לתהליך חקר משמעותי בכיתה י"א - י"ב . לצערי גם חוסר שעות הוראה פוגע בכך...כיוון שלרוב בכיתה י' אני מקבלה ( ועוד מורים רבים) 3 שעות הוראה שבועיות.
מכל התובנות הנ"ל מה שקרה לי בשנים האחרונות שכלל לא הגעתי לביצוע מעבדות בכיתה י' ואיכשהו הן נדחו עד אמצע כיתה י"א...
לאור כל התובנות והשינויים שאני רוצה להנחיל בדרך העבודה שלי היא להתחיל את החלק המעשי כבר בכיתה י' במקביל לתוכן העיוני (גם אם זה אומר שנספיק פחות חומר עיוני בכיתה י').  כמו כן יחד עם ביצוע הניסויים ללמד את תלמידיי איך לרכוש מיומנות כתיבת דוחות כחלק מהתהליך. מאד התחברתי לרעיון של בכל שלב לרכוש חלק אחר בתהליך- בתחלה כתיבת מבוא על נושא המעבדה, אח"כ כתיבת מערך ניסוי ואולי אפילו שילוב יצירת סרטון ובהמשך כתיבת דיון. את חלק התוצאות הייתי משלבת בכל מעבדה אותה מבצעים, על מנת לרכוש מיומנויות הצגת תוצאות ועיבודן כבר מההתחלה.
כמו כן חשוב לי מאד להתחיל את התהליך כבר בי' כי הרגשתי שכאשר אני רוצה להתחיל תהליך של ביוחקר בכית הי"א התלמידים לא מספיק בשלים לכך מבחינת תכנון ניסוי, חשיבה על רעיון, ועוד.

# data[].attributes.body
בדרך כלל אני פחות מתעסקת במעבדות חקר מעשיות בכתה י׳ אבל אני כן מתחילה עם מעבדות יבשות ודרכן אני מלמדת את כל מיומנויות החקר ורק אחר כך כשאני מרגישה שהתלמידים הבינו והפנימו מה זה ניסוי מעבדה על כל שלביו ומה זה עבודת חקר, אני מתחילה בעבודה מעשית וזה בעיקר יהיה בכתה י״א ו י״ב .

התובנה העיקרית שלי מהמפגש היא שחשוב מאד להתחיל עם מעבדות כמה שיותר מוקדם אפילו מתחילת כתה י׳ ולעשות את זה באופן הדרגתי מבחינת הקושי של המעבדות, להתחיל במעבדות פשוטות ולעלות ברמה בהדרגתיות.

צריך גם לבקש מהתלמידים להכין דוח מעבדה בסוף כל ניסוי מהניסוי הראשון שלהם, ככל שהתלמידים מכינים דוחות יותר ונחשפים ליותר רעיונות הם יהיו בשלים ומוכנים יותר לשאלה הצוותית ובמיוחד אם מתרגלים יותר ויותר אנסינים( הפרק השלישי).

# data[].attributes.body
תירגול תלמידים החל מכיתות י' להכנת דוחות קטנים לאחר כל מעבדה.
בכיתה יא' להחליט  בתוכנית שנתית  באילו מעבדות אנו מתרגלים דוח שמדמה את פרק המבוא
מעבדות שבהם יצלמו את שלבי העבודה ויכינו סירטון.
מעבדות שבסיומן יכינו כולם פרק שדומה לפרק  של מערך הניסוי.. וכן הלאה.
על מנת להיות מוכנים לשאלה הצוותית, אני היום בתובנה שכדאי לתרגל כמה שיותר אנסינים של חלק ג' של מעבדות.. לא רק שמתרגלים מעבדות בגרות , אלא החל מכיתה יא'- בכל פעם שמסיימים נושא כמו פוטו' , נשימה, אנזימים, דיות, מחזור חיים של מצמח, לתרגל עם התלמידים חלק ג' של בגרות מעבדה שרלוונטי לנושא האנסין יכול להוות דוח מעבדה קטן.
היות ובתוכנית ביוחקר ברשת לא מתרגלים בגרויות מעבדה רבות, יש פחות הכנה של התלמידים לקראת השאלה הצוותית ובשימוש  בחלק ג' במהלך ההוראה מעבר לניסויים התלמידים זוכים לתרגל , וכן מכין אותם גם למאמר בעיוני.

# data[].attributes.headline
עיסאם כבאבו 

# data[].attributes.subject
עיסאם כבאבו 

# data[].attributes.body
תובנה ראשונה זה עד כמה חשוב להתחיל מוקדם לעבוד במעבדה עם תלמידים, אפילו להתחיל עם ניסויים פשוטים בכיתה י' כדי להפנים דברים בסיסיים שקשורים לעבודה במעבדה וביצוע ניסויים, כך שיותר מאוחר להיות מוכנים לבצע ניסויים יותר מורכבים. דבר שני זה חשיבות כתיבת דוח לאחר ביצוע הניסוי וסיומו, להפיך את זה להרגל כבר מכיתה י,. על התלמיד להבין שהניסוי לא נגמר מהרגע שהוא יוצא מן המעבדה, הדברים החשובים שהוא צריך ללמוד קורים לאחר סיום הניסוי. לקרוא את הניסוי עוד פעם וללמוד איפה הוא טעה במהלך ביצוע הניסוי ואיפה אפשר לשפר, לנתח תוצאות ולהסיק מסקנות וחשוב מאוד שהוא ילמד ללמוד לקשר בין מה שהוא בצע במעבדה עם החומר שהוא למד בכיתה ועם הרעיונות המרכזיים בביולוגיה. כל דברים אלה אפשר ללמוד אותם רק דרך כתיבת דוחות מעבדה.

# data[].attributes.body
מה שאני עושה מתחילה בכיתה י לתרגל עם התלמידים מעבדות ברמה מאוד קלילה כדי לתת לתלמידים להתנסות ברמה בסיסית  כלומר להכיר את הציוד, מדידות וביצוע תהליך הבנת התהליך איסוף נתונים והסקת מסקנות.
בכיתה יא אני מנסה להעלות רמה ומבצעת עד 4 ניסויים ברמת בגרות 2 באופן תאורתי  ו2 באופן מעשי אשר מבצעים במעבדה כמובן ניסויים שקשורים לנושאים הנלמדים ומלמדת אותם את עיקר הדברים מנסה לחשוף את התלמידים למיומנויות חקר , אני מנסה להטמיע את מיומנויות החקר.
אני חושבת שאפשר כבר מכיתה יא לתת להם להתנסות בסיכום הניסוי והצגתו בכיתה

# data[].attributes.headline
 המפגש על סוגיית דו"חות מעבדה גרם לי לחשוב עוד פעם כאשר אני מעבירה שיעור מעבדה  הרעיון של חלקי דוחות רעיון מעולה דבר שבאמת נותן לתלמיד להפנים את מה שהוא לומד בהדרגתיות .  

# data[].attributes.subject
 המפגש על סוגיית דו"חות מעבדה גרם לי לחשוב עוד פעם כאשר אני מעבירה שיעור מעבדה  הרעיון של חלקי דוחות רעיון מעולה דבר שבאמת נותן לתלמיד להפנים את מה שהוא לומד בהדרגתיות .  

# data[].attributes.body
דבר שאני התחלתי לעשות כבר משנתיים הוא להתחיל ללמד מיומניות החקר מכיתה י' והביא לתלמידם מעבדות יבשות לפי הנושא הם לומדים כדי שידעו גם שהמעבדה היא חלק מהחומר שהם לומדים ולא מה שהוא נפרד.

# data[].attributes.body
לאחר המפגש רכשתי מידע לגבי חשיבות הזמן לתחילת תהליך ביצוע המעבדות עם התלמידים, והתובנה שלי היא להתחיל להשריש אצל התלמידים את המיומנויות של החקר כבר מכיתה י' בכל שלב משלבי הלמידה, עבודה הדרגתית עם המיומנויות הרבות השונות מאפשרת הטמעה יותר טובה אצל התלמידים.
דבר נוסף הוא לעבוד לפני תבניות עם השאלות השונות במעבדה, דבר שמקל הרבה על התלמידים.
ביצוע כמה ניסויי מעבדה לפני תחילת הביוחקר יכול לעזור הרבה לתלמידים בתכנון החקר שלהם ולרכישת מיומנויות תכנון של ניסוי באופן עצמאי.
מה שאני עושה בבית ספרי זה שאני מנתחת עם התלמידים בכיתה י"א ניסויים עם תוצאות אך בלי לבצע אותם ובכיתה י"ב אני מתחילה בחלק הביצועי, אז המחשבה לשנה הבאה היא להתחיל את רכישת המיומנויות כבר בכיתה י', הביצוע בכיתה י"א.

# data[].attributes.headline
אינה שוורצמן 

# data[].attributes.subject
אינה שוורצמן 

# data[].attributes.body
דוחות מעבדה של ביוחקר מובנות מאוד ומדמות את תהליך החקר כולו. מדובר במספר רב של מיומנויות שנרכשות לאורך זמן. יש צורך לעבוד ולתרגל כל מיומנות כבר מכיתה י'.
העבודה מול הדוח היא הדרגתית. כ פעם נוסף עוד רכיב בדוח, עד שמגיעים למצב שתלמיד מגיש דו"ח מלא.

# data[].attributes.body
קורה לכם לפעמים שאתם כמורים נזכרים במשהו שהמורה שלכם עשה/תה ופתאום מבינים למה?
לי זה קרה, בעקבות המפגש על המעבדות ודוחות המעבדה!

הבנתי למה המורה שלי לכימיה נתן לנו את פרוטוקול המעבדה שבוע לפני המעבדה, דרש לקרוא (ולהבין!) ופתח כל מעבדה בבוחן קצר בן כמה שאלות על סעיפים שונים (עד אז לא ידעתי מדוע משתמשים באלכוהול 97% ולא בריכוז גבוה יותר, אך מאז לא שוכחת)
הרי מעבדה אחת מורכבת מהרבה מאד פרטים: חומרים, שיטות ומיומנויות - הוא היה חייב לוודא שעברנו על כולם.
מצד שני,  מאד התחברתי למה שהציג צוות הכפר הירוק על חלוקת המיומנויות למעבדות שונות.

אני עדיין מנסה לגבש שילוב של שתי המתודות - חלוקה של פרוטוקול המעבדה מראש, תוך התמקדות במיומנות אחת.

יחד עם זאת, אני חושבת שכיום לתלמידים רבים יש קושי בניסוח ובכתיבה ממוקדת ומנוסחת היטב (לפעמים גם בתשובות רגילות במבחן) ולכן חשוב לתרגל איתם עוד ועוד כתיבה של דוחות מעבדה מלאים.
מהבחינה הזו, אני מסכימה עם טל שיש להגיש דוחות מעבדה מלאים על כל מעבדה.

# data[].attributes.headline
גליה זר כבוד

# data[].attributes.subject
גליה זר כבוד

# data[].attributes.body
אני מסכימה מאוד עם מה שכבר נכתב פה, שכתיבת דוחות מעבדה (וכתיבה מדעית באופן כללי) היא מיומנות שמתפתחת לאורך זמן וכדאי להתחיל להקנותה בשלבים מוקדמים. כדאי להתחיל בכיתה י' עם דוחות קצרים או חלקי דוחות ולהעלות את הדרישות עם הזמן. אני מבקשת מתלמידיי, בנוסף לשאלות שמופיעות בקובץ המעבדה, להגיש גם סיכום / דוח מעבדה במבנה של מאמר מדעי: מבוא, שיטות, תוצאות ודיון. על כל חלק עובדים קודם בנפרד (אפשר להיעזר בפעילויות הממוקדות שמופיעות במכ"ם לביוחקר).
אחד הקשיים שתלמידים נתקלים בו בכתיבת דוחות מעבדה או עבודת הביוחקר הוא הבחנה בין עיקר לטפל, בעיקר בפרק השיטות. התלמידים לא מבינים אלו פרטים צריך לכלול ואלו מיותרים. לצורך כך פיתחתי פעילות שעוסקת במטרה של פרק השיטות ובמאפייניו. בפעילות מוציאים תלמיד/ה מהכיתה, מבצעים ניסוי קצר ופשוט מול שאר התלמידים והם צריכים לכתוב את פרוטוקול הניסוי. מחזירים את מי שהיה בחוץ, מבקשים ממנו/ה לבחור את אחד הפרוטוקולים ולבצע את הניסוי על פי ההוראות שכתובות בו. הם אף פעם לא מצליחים... ואז דנים בסיבות לכך - אין פרטים על נפחים, כלים וכו' (ויש פרטים לא רלוונטים כמו צבע המשפך). מכאן יוצאים לדיון על המטרות של פרק השיטות והדרכים לכתוב אותו. קובץ הפעילות מצורף.

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות לקראת כתיבת פרק השיטות

# data[].attributes.headline
איתן שמשוביץ

# data[].attributes.subject
איתן שמשוביץ

# data[].attributes.body
התובנה העיקרית שלי מהמפגש ובכלל הוא להתחיל כמה שיותר מוקדם מעבדות, אפילו הפשוטות ביותר ולכתוב דוחות מעבדה בפורמט קבוע, אפילו אם יהיה קצר ודל ביותר עד שהתהליך יהיה לתלמידים טבעי.
בכל כיתה יהיה כמובן את הדגשים השונים, למשל בכיתה י"ב דרך המעבדות גם תתבצע חזרה על החומר.

# data[].attributes.body
מהמפגש חוזקה הבנתי שנדרש זמן להקנות חשיבה מחקרית וביקורתית, בנוסף, נדרש זמן לרכוז מיומניות מעבדה.
בשביל לעשות זאת באופן מיטבי, יש להתחיל עם המעבדות הבגרותיות בשלב מוקדם של הלמידה, החל מכיתה י׳.
לדעתי, יש להגיש דו״ח מלא על כל מעבדה אותה התלמידים עושים, רק כך הם מבינים באופן מעמיק יותר את אשר נעשה במעבדה.
כדאי אולי גם לתת לתלמידים תרגול של תכנון מעבדה עצמאי (גם אם בפועל לא יבצעו), משום שיש פער בין עשיית מעבדה בעקבות פרוטוקול לבין תכנון מעבדה הדורש מיומניות וחשיבה אחרת.

# data[].attributes.headline
אמירה וינברג

# data[].attributes.subject
אמירה וינברג

# data[].attributes.body
בעיני יש קושי לתלמידים לחבר בין המעבדות לבין החומר העיוני ולכן לאחר ביצוע המעבדה כדאי להקדיש שיעור לדיון בתהליך הספציפי שנבדק במעבדה. לרענן ולקשר לידע שנלמד ולהראות כיצד מה שלמדנו בכיתה עוזר לנו להבין את מה שקרה במעבדה ואת התוצאות שהתקבלו.

# data[].attributes.headline
גיל דוידוביץ

# data[].attributes.subject
גיל דוידוביץ

# data[].attributes.body
השנה הקדמנו את התהליך לכיתה יא', אחת הבעיות שהתמודדתי איתה בפעם הקודמת הייתה חוסר זמן ועומס מטלות של המערכת (טיול שנתי, חגים, נסיעה לפולין ובגרויות חורף) שהקשו עלי לגייס את המוטיבציה של התלמידים לטובת התהליך.
מבחינת זמן, הקדמתי את התהליך ליתה יא'.
מבחינת מוטיבציה, אנסה לתת יותר זמן לתלמידים לבחור נושאים שהם מתחברים אליהם גם אם בסופו של התהליך לא יצאו תוצאות יפות או תוצאות חיוביות בכלל.
שיתופיות, לשים דגש על הקשר בין קבוצות החקר השונות ולתת להם במגביל להכתיב את ההתקדמות בחקר ולא שקבוצה אחת תסיים בעוד בבית ספר השני עדיין לא התחילו בתהליך.
תעוד נתונים, להקפיד עם התלמידים על תיעוד ועיבוד נכון של התוצאות.
כתיבת העבודה, קשה לתלמידים מאוד להתנסח ולכתוב, אנו נבחר להציג את העבודה בתבנית פוסטר שמאוד מקלה עליהם. לדעתי זה גם תוצר יפה ויזואלית לתהליך החקר שהתלמידים יכולים להדפיס ולהציג להורים בערב מגמה.
לגבי דוחות מעבדה- אני אוהב מעבדות ומשתדל לעשות לתלמידים כמה שיותר, הקושי האמיתי הוא בכתיבה שלהם. לא לכל תלמיד יש את היכולת לדלות מידע מהרשת ולסכם (לעשות אינטגרציה/הכללה בין כמה מקורות מידע). השנה אשתדל לשבת בפרטני עם תלמידים מתקשים ולהסביר להם מה הדרישות וכיצד מתחילים במלאכה צעד, צעד.

# data[].attributes.body
כתיבת עבודת החקר דורשת מיומנות שנלמדת במהלך השנים בעזרת כתיבת דוחות מעבדה. כאשר בככיתה י מתחילים בדוחות קטנים, ומוסיפים כל פעם עוד פרמטר לכתיבת הדוח , לומדים לשרטט גרפים, ובכיתה יא- גישים דוחות מלאים, הכוללים חלק משותף וחלק אישי.
זו השנה השנייה שאנחנו בביוחקר ברשת וחשבתי אולי בכיתה יא לבקש מהם להכין סרטון על מהלך הניסוי של אחד הדוחות כדי להתכונן להכנת הסרטון בעבודה הסופית.

# data[].attributes.body
תיכון מדעים-קלנסאוה
טרם התחלנו בניסויים, אני כרגע מתמקדת בחלק העיוני, מנסה לסיים את המבוא זהו שלוקח הרבה זמן, את תכנון הניסויים המקדימים כבר עשינו ואנחנו בשלב ביצוען.
לגבי מעבדות לא מתחילה בכיתה י, למרות שאחרי המפגש כן אתחיל השנה כי אכן זה עוזר להטמעת הנושאים והתופעות הביולוגיים שאנחנו מעבירים בעיקר אוסמוזה אנזימי העיכול, בד"כ נעזרתי רק בסרטונים , את המסה הגדולה של הניסויים אני עושה בכיתה יב, כי אני מסיימת איתם את החלק התיאורטי ביא, לכן יש לי את הזמן לניסויים, ולגבי הדוחות אני יושבת איתם ועוזרת להם כי יש הרבה מה לכתוב

# data[].attributes.body
המפגש הסינכרוני שדיבר על המעבדות היה חשוב מאוד בעיניי. הוא גרם לי להסתכל על כל הנושא מזווית אחרת, עם יותר מעוף ויצירתיות ולא רק בסימון וי על הנושא.
אהבתי מאוד את הרעיון של מורי הכפר הירוק להתמקד בכל מעבדה במיומנות שונה וככה בעצם ללמד את המיומנויות תוך כדי. אני בטוחה שזה יכול להיות מאוד משמעותי ללמידה. אנחנו סיימנו את כל המעבדות בי"א כדי לא להתעסק עם זה בי"ב. שנה שעברה זה לקח לנו הרבה זמן בתחילת י"ב ורצינו להימנע מכך.
מה שכן, מאוד אהבתי את המעבדה עם המלפפון והקטלאז וביצעתי אותה עם התלמידים שלי בכיתה י' כשלמדנו אנזימים. היא מאוד פשוטה ונוחה יחסית למה שהיינו עושים בד"כ עם תסנין של תפוחי אדמה. התלמידים מאוד נהנו. השתמשתי בסרטונים שהעלתה הדס ליוטיוב והכנתי דף עזר למעבדה (לא מצליחה להעלות לכאן, מוכנה לשלוח בכיף במייל אם מישהו ירצה).
דבר נוסף מהמפגש, נחשפתי לאתר מכ"ם ביוחקר שנראה טוב מאוד ומאמינה שאשתמש בו במהלך השנה.

# data[].attributes.headline
מצורף קישור למצגת ובה קיש

# data[].attributes.body
מצורף קישור למצגת ובה קישורים לסרטונים - מדרגות נעות סרטון  מעולה לשיח על מוטיבציה , והסרטון על what how why= - מומלץ. 
favorite
1
1 comment

hagit k 1mo
נילי תודה רבה , מעולה
Your avatar

Add comment

# data[].attributes.body
אני מאמינה שמשימת כתיבת הדוחות זו מיומנות שלומדים לאורך השנים , כאשר השיא שלה היא כתיבת עבודת הביוחקר. מיומנות שמתפתחת בהדרגה וככל שמתרגלים יותר כך התלמידים מגיעים מוכנים יותר ל"משימה הגדולה".
אנחנו מתחילים בכיתה י' התלמידים מבצעים כ-5-7 מעבדות ברמה קלה יחסית על מנת לרכוש כלים בעבודה במעבדה ולבסס את מיומנויות החקר, שאלת שאלות חקר, דרכי מדידה, השערות, בידוד במשתנים וכו'. בנוסף התלמידים לומדים לבנות טבלאות וגרפים ובכל דוח מעבדה הם נדרשים לבנות טבלה וגרף בהתאם לתוצאות שקיבלו.
בכיתה י"א התלמידים מבצעים 4 ניסויים ברמה יותר גבוה , כמו הניסויים שמופעים בבגרות מעבדה. בשלב זה התלמידים נדרשים לכתוב דוחות ארוכים ומפורטים יותר שכוללים חלק אישי בנוסף לחלק המשותף, הצעה להמשך החקר וכו'.
בכל דו"ח מעבדה לתלמידים ניתנת אפשרות להגשה נוספת על מנת להפוך את תהליך הכתיבה והלמידה ליעיל יותר.
במחצית השניה של כיתה י"א מתחילים ביוחקר ברשת וכל קבוצה עובדת על הפרויקט שלה.
מה שלקחתי מהמפגש הוא התמקדות במיומנות אחת שונה בכל ניסוי . לדעתי זה יכול לעזור לתלמידים להגיע לרמת ההבנה גבוה יותר מה שלא תמיד אפשרי כאשר התלמידים עוסקים במספר מיומנויות באותו השיעור.

# data[].attributes.body
עניין המעבדות ובעיקר בדיקת הדוחות כאוב ומתיש.
התלמידים אצלנו עושים 3 מעבדות קלות מאד בכיתה י' - מיומנויות חקר בסיסיות/ יחס שטח פנים לנפח וכו'.
בי"א עושים ביוחקר כשתוך כדי קופצים למים העמוקים ועושים מעבדות בגרותיות מלאות.
על כל מעבדה מגישים דו"ח (מאתר קדימה מדע) ובנוסף עונים על כל השאלות של המעבדה.
היות והם נזרקים למים עמוקים- הם מקבלים "מצופים"- במעבדה ראשונה לומדים להכיר את הפורמט וכיצד עונים- ללא ביצוע טבלה וגרף. במעבדה שנייה הם לומדים אקסל ויעשו בה טבלה וגרף. במעבדה 3 הם יעשו סרטון על פרק חומרים שיטות כתרגול לקראת הנדרש בפרק זה בעבודה עצמה. את שאר המעבדות הם כבר עושים במלואן כולל דוח.
בנוסף, הילדים מקבלים 2 אפשרויות לתקן כל דוח ולכן אני קורסת בשלב זה....

# data[].attributes.body
בדרך כלל אני עושה 20 מעבדה מכיתה י עד י"ב לפי סדר הזה:                   1. בכיתה י: 5 מעבדות ברמה קלה על מנת שהתלמידים יהיה להם טכניקה בשימוש כלים וגם לזהות המרכבים הבסיסים לחקר כמו שאלת מחקר, משתנה תלוי, דרך מדידה...                   2. בכיתה י"א: 5 מעבדות בגרות מקצרות (מעבדות לפני שנת 2000) על מנת שהתלמידים ירכשו מיומנות חקר כמו בקרה, יצור גרף....                                3. בכיתה י"ב: 10 מעבדות ארכות שהתלמידים ינסו להתרגל לבגרות המעבדה.
אחר המפגש אני חשובת שצריכה שנות דרכי  הלימוד במעבדה בכיתה י"ב לפי התכנון הזה: נותנת לתלמידים מעבדת בגרות ובקשת מהם לפי החומר הנמצאים במעבדה לחבר שאלת מחקר אחרת עם תיכון לביצוע השאלה, ואחרי שכל צוות תעשה המעבה לפי התכנון שלהם מבקשת סיכום לתוצאות עם הסבר מדעי מתוך ספרים

# data[].attributes.headline
מאג'ד יאסין , תיכון אלכוארזמי

# data[].attributes.subject
מאג'ד יאסין , תיכון אלכוארזמי

# data[].attributes.body
לגבי מעבדות. ממה שהוצג במפגש אני מאמץ את החוויה שהתלמידים יוצאים אתה לאחר גמר הניסוי. אני מאמין שהמורה צריך לחשוב טוב מאוד איך להפוך את הניסוי לחוויה טובה אצל התלמידים. אני מנסה שהניסוי לא יהיה טכני בלבד של שפיכת חומרים זה לתוך זה, אלא שבמשך הניסוי אני אצליח לעורר אצל התלמידים תהליכי חשיבה אודות מערך הניסוי.

בדרך כלל אני בוחר נושאים הקשורים יותר לנושאים של הצעות החקר ומנסה להציג את הרקע של הניסוי ואת התכנון של הניסוי על ידי  שרטוטים ואיורים. בנוסף אני משתמש בתרשים מיוחד העוזר לתלמידים לזהות את המשתנים בניסוי. במשך הניסוי אני מנסה לבדוק הבנה של תלמידים על ידי הוספת שאלות מעבר לשאלות הקיימות בדף הניסוי. בחלק השלישי של המעבדה אני עובד על הצעת שאלות חקר להמשך המחקר כדי להבין התופעה הקשורה למחקר. בזמן שהתלמידים עונים על השאלות אני מנסה בדרך של לוגיקה וגם דרך שרטוטים להדגיש שני נושאים: הבקרה ובידוד משתנים.

כיוון שהתלמידים נדרשים להגיש את הדוח של המעבדה לכן, אני נותן להם להקליד את התשובות של השאלות ישר אל הטלפונים החכמים.

בנוסף לכך, אני שם לב ומדגיש את עבודת השיתוף כאשר התלמידים עובדים בזוגות ולדאוג שכל זוג עובד בשיתופיות ברמות שונות במהלך ביצוע הניסוי וסיכומו. כדי שתהיה להם הרגשה של צוות.

# data[].attributes.headline
מעבדה - עולם הולך ונעלם

# data[].attributes.subject
מעבדה - עולם הולך ונעלם

# data[].attributes.body
אפרת לינק

לצערי יש לי תחושה די מבוססת ששיעורי המעבדה בכתות הולכים ומצטמצמים.
נכון שהזמן שעומד לרשותינו מאוד מוגבל אבל נושאים שלמים ניתן ללמד במעבדה: אוסמוזה, דיות, אנזימים....
אני חושבת שהמעבדה היא אמצעי יעיל ביותר להוראה של חקר ולפתוח חשיבת חקר.
בכתה י - רכישת מיומנויות חקר בסיסיות ברמת זיהוי המרכיב בניסוי.

בכתה יא ובכתה יב להדגיש את החשיבות של כל אחד מהמרכיבים במערך הניסוי.

אני רואה תלמידים שיכולים להיות מצויינים בחלק העיוני אבל הצד של  חשיבת החקר מאוד בעייתי אצלם.
לפני הדוחות לדעתי יש לתת דגש לביצוע מספר גדול של מעבדות. אין צורך בביצוע כל המעבדה. אפשר לתת לביצוע קודם את חלק א ובשיעור אחר את חלק ב. ניתן לעבד את המעבדות לפי הצרכים שלנו בהוראה - (למשל להשמיט את הבקרה מהניסוי - ולדון בנושא הבקרה). להרחיב את הדיון על מיומנויות החקר ובכל פעם לתת דגש למיומנות אחרת אחרת.
בהתאם למיומנויות החקר שנלמדו לבדוק את הדוחות. כלומר לבדוק רק את השאלות שקשורות באותה מיומנות. ופעם בתקופה (2.5 חודשים) לבצע מעבדה שלמה: חלקים א +ב ולבדוק דוח שלם.
או לתת מבחן מעבדה יבשה שיחשב גם כמבחן וגם כדוח.

# data[].attributes.body
טרם התנסיתי ברעיונות שהועלו במחקר, בעיקר כי כבר ביצענו את רוב המעבדות בתחילת השנה.
אנו מבצעים את המעבדות לביוחקר בתחילת י"ב, אחרי שניגשו לבגרות העיונית בי"א. כך יש אפשרות לקיים את המעבדות פניות של התלמידים, ובעיקר לבצע את רוב כתיבת הדוח"ות בכיתה תוך ליווי התלמידים.

2 דברים מרכזיים שלקחתי מהמפגש הם היכרות עם - מכ"ם לביוחקר. שנראה אתר מקצועי שיכול למקד ולעזור רבות.
בנוסף, הרעיון שהעלו צוות הכפר הירוק להתמקד בכל מעבדה במיומנות שונה.

כמו כן,  אנו גם מחזירים את הדוחות לאחר בדיקה ראשונית ומבקשים הגשה שניה של התלמידים לאחר תיקונים בהתאם להערות. נראה שחלק זה משמעותי לזהות תפישות שגויות לגבי שלבי החקר וכתיבת דוח/עבודה. וכך לתקן ולהבהיר באופן ספציפי לכל תלמיד.

# data[].attributes.body
ראשית מבקשת לשתף בפורום זה כי כתיבת דו"חות המעבדה זהו תהליך מורכב ומאוד קשה בתהליך הלמידה של התלמידים - אך חשוב מאין כמוהו!

אנחנו עושים מעבדות קצרות ופשוטות בנושא: נשימה, אנזימים, יחס שטח פנים לנפח, דיות. הדגש בוא על הבנה וחיזוק החומר הנלמד והעקרונות המדעיים.  4-5 מעבדות בשנה בכיתה י'
בכיתה יא' - מעבדות ארוכות ומורכבות שמטרתן הכרות עם שיטות חקר מגוונות וחיזוק וביסוס ידע ביולוגי- בנושאים: פוטוסינתזה, אנזימים, נשימה, מיקרוביולוגיה, תהליכי הבשלה, נביטה והתפתחות. 5-6 מעבדות בשנה.
בכל אחת מהמעבדות מדגישה את שלבי החקר ומשמעותם להצלחת ודיוק העבודה המדעית.

יב- ביוחקר בלבד.

משתדלת מאוד להתאים את המעבדות לשיטות חקר בהן אשתמש בביוחקר או להתאים את הנושאים ולסנכרן עם נושאי הביוחקר.

תהליך הבדיקה - הפינג פונג עם התלמידים והאפשרות לתקן ולתקן- מצד אחד זו הזדמנות מעולה ללמוד, להתפתח ולהעמיק את ההבנה ומצד שני תהליך מעייף ומייאש מכיוון התלמידים.
לכן במהלך השנים גיבשתי דעה כי יש לתת להם אפשרות פעמיים לתקן ולשפר את מידת הבנתם.

המכ"ם לביוחקר בהחלט נותן תשובה לחלק מן הקשיים שעולים.
הקושי בכתיבה המדעית ואיתור מקורות מידע רלוונטיים ואמינים. היכולת לסכם מספר מקורות לידי יצירה אישית שלהם, להבחין בין עיקר לטפל. להבין להבין להבין על מה שיטת המדידה מבוססת וכיצד קשורה לתהליך הנבדק.

אין ספק שתהליך חשוב זה של ביצוע הניסויים, כתיבת הדוחות היא דרך חשובה וייחודית שזכינו לה.

# data[].attributes.headline
גליה שביט כץ

# data[].attributes.subject
גליה שביט כץ

# data[].attributes.body
רוני פלס כבר הציגה את דרך העבודה שלנו במעבדות, והחשיבות של אפשרות תיקון דוחות בעקבות ההערות שלנו.
די מצא חן בעיניי הרעיון שלהקדיש את י"א כולה לנושא של הביוחקר ואז את י"ב ללמידה העיונית. אבל מה שמטריד אותי בעניין שללא הרקע העיוני בנושא התא ואקולוגיה, הידע התאורטי וההבנה של התהליכים והניסויים תהיה חלקית ביותר. איך פותרים זאת?

# data[].attributes.body
עוד לא ניסיתי אף אחד מהרעיונות המעולים שהוצגו מכוון שעוד לא התחלנו את תהליך החקר (אני מלמדת בי"א וזו שנתי הראשונה כמורה בביוחקר) אבל אני חייבת לומר שלקחתי לעצמי את השיטה של הצגת מיומנויות הכתיבה של חלקי החקר השונים בכל אחד מהדוחות המורחבים לפני שמגיעים לשלב החקר העצמאי, והתמודדות עם כל שלב כזה בכתיבה באופן ספציפי - הדגשה של כל חלק כשעובדים על דוח אחר. אשקף את זה גם לתלמידים שלי שיבינו שאנחנו בעצם מתכוננים לדבר האמיתי דרך הדוחות מעבדה .
בלי קשר - הראתי לבעלי את הסרטון על האבא שמבקש מילדיו להכין הוראות ליצירת כריך ריבה וחמאת בוטנים והוא עשה את זה לתלמידיו בכיתות א-ג בבית הספר הדמוקרטי באולגה, והוא אמר שזה היה מדהים (:

# data[].attributes.body
בדיקת דוחות מעבדה מלאים היא עבודה קשה ומפרכת, אבל מאוד עוזרת לתלמידים בהפנמת עקרונות ביולוגים, למידת חקר וכתיבה מדעית.
שיתוף התלמידים בבדיקת הדוחות, כפי שהציעה הגר ליס, הוא בהחלט דרך מעניינת להתמודדות פעילה של התלמידים עם הקשיים. על התלמידים להתמודד לא רק עם החומר אלא גם עם נקודת המבט של המורה בבדיקת התשובות שלהם. ללא ספק, כך תתקבלנה על ידי התלמידים ההערות והצעות לתיקון של המורה בהמשך הדרך  בקלות רבה יותר.
במפגש הוצגו כלים שונים לשימוש במהלך ביצוע תהליך החקר.
כמו נילי גילוני, רוני פלס ומורים אחרים, גם אני משתמשת בכלים שונים שפותחו במסגרת תכנית הביודע.  כלי הערכה שונים, מסמכי עזר לתכנון המחקר, וההבנה המאוד עמוקה שנדרשה בתכנית ההיא לקשר בין שלוש שאלות חקר אז  בהחלט עוזרת מאוד להבנית הקשר בין שתי שאלות חקר בביוחקר ברשת.
כמו שנאמר, בחלק מהמקרים לא צריך להמציא מחדש את הגלגל.  לאורך שנים פותחו חומרים מצויינים ששווה למחזר ולהשתמש בהם.  חשוב לחשוף אותם למורים החדשים, כפי שעשתה נילי במפגש.
כל דוחות המעבדה והסיור של תלמידי מלווים בכלי ההערכה ובטבלה לסימון מיומנויות שנרכשו.  אני מרגישה שבעזרת כלי ההערכה, קל יותר לתלמידים לבחון את הנקודות הדורשות שיפור ולתקנן.  דף המיומנויות, בתקווה שהתלמידים עוברים עליו ברצינות מתאימה, עוזר להבין מה למדנו ומה חידשנו בכל דוח.
שאלון הרפלקציה (הדף האישי) שניתן בסוף תכנית הביודע, היה כלי חשוב מאוד בעייני להציף את משמעות התהליך שעברו התלמידים.  שווה לחשוב אם ניתן לשלבו גם בתכנית שלנו.
מצרפת את קובץ הדף האישי.  מצוי באתר מורי הביולוגיה - תוכן מעשי - ביודע

# data[].attributes.body
בעקבות המפגש , הכרתי את  מכ"ם הביוחקר, לדעתי הוא מובנה ,ברור ועוזר לי מאוד בהוראת הביוחקר במיוחד בשלב של הקניית מיומנויות של כתיבה אקדמית שלפי דעתי הוא החלק הקשה ביותר מבחינת הוראה , לי כמורה וכמיומנות כתיבה לתלמידים.מומלץ מאוד.
דבר שני : ביצענו את מעבדת המי חמצן עם מללפון בשילוב סרטוני הדרכה. היה מוצלח מאוד והתלמידים נהנו

# data[].attributes.headline
עירוני ד', ת"T

# data[].attributes.subject
עירוני ד', ת"T

# data[].attributes.body
כבוגרי "ביודע" -  דוחות המעבדה תופסים חלק משמעותי מאד מתחילת המגמה ובמהלך י"א. מתחילים במעבדות "קטנות" . כל אחת משמשת להדגשת מיומנות ספציפית. גם מיומנויות טכניות, כלים וכו' אבל בעיקר אוריינות חקר, זיהוי משתנים, בקרות, בידודים וכד'.
כל מעבדה כזאת מסתיימת בהגשת דו"ח קצר. (מצ"ב)
אחרי שנרכשו המיומנויות הרצויות מתחילים עם הדוחות המורחבים תוך תהליך למידה - הגשה ראשונה>>תיקון>>הגשה סופית.
** טיפ - הציון הסופי הוא ממוצע בין השניים שאם לא כן, התלמידים אינם מתאמצים בהכנת ההגשה הראשונה

# data[].attributes.attachment_link.title
הנחיות לדוח מעבדה קצר

# data[].attributes.headline
צוות הכפר הירוק

# data[].attributes.subject
צוות הכפר הירוק

# data[].attributes.body
עינה סמט-זהבי, חגית ברגמן, עליזה בשור, הילית אורן, הדס גרדי

קישורים לסרטוני ההכנה למעבדת מלפפונים:
חלק א':
https://www.youtube.com/watch?v=yx2EBRz4eQo
חלק ב':
https://youtu.be/DkKqCdPwF8s

# data[].attributes.attachment_link.title
רעיונות להוראות המעבדה בכיתה.pptx

# data[].attributes.headline
אורית וייס: הבנת פרקי העבודה תוך קריאת מאמרים מקצועיים ופעילות נוספת לתרגול יצירת ובדיקת סירטון.  

# data[].attributes.subject
אורית וייס: הבנת פרקי העבודה תוך קריאת מאמרים מקצועיים ופעילות נוספת לתרגול יצירת ובדיקת סירטון.  

# data[].attributes.body
שני דברים שאימצתי בעקבות המפגש:
1. בשלב חיפוש מאמרים, ממקורות מהימנים, הדנים במנגנוני פעולה - תלמידים נבהלו מאורך המאמרים ומהעובדה שיצטרכו לתרגם את חלקם מאנגלית. בשלב זה הצגתי לתלמידים את המאמר מדעי - הרציונל בכל חלק, השפה, אופן כתיבת ציטוטים, רשימת מקורות וכו' וכו', במקביל למאמר פופוליסטי. נערכה השוואה בינהם תוך שימוש בטבלת ההשוואה. תוך כדי הסברתי את מבנה היחידות באתר המותאמות לכתיבת העבודה.
2. שילבנו בין הסרטונים להמחשת הנדרש מפרק החומרים והשיטות  לבין המעבדה עם מי החמצן והמלפפון. המטלה שלהם היא לענות על שאלות המעבדה ולצרף סרטון העונה לקריטריונים על פי מחוון שבנינו יחד. את הסרטונים הם יעריכו בהערכת עמיתים בפעילות דרך peergrade שהוצג ע"י הגר ליס במפגש.  קוד הכניסה לפעילות:  D7F2QD

ליתר בטחון הכנתי קובץ שאלות דומות ב google form
https://docs.google.com/forms/d/1qqnKQxA1sDHZT2Ems4EMQ49RjH-xCgULfhoygcLnIu4/prefill

# data[].attributes.attachment_link.description
Give your students a better feedback experience with Peergrade! An online platform that makes peer review easy and anonymous.

# data[].attributes.body
ניסוי מי חמצן מלפפון - בעקבות המפגש הסינכרוני ביצענו את אותו הניסוי בבית ספרנו (כולל סרטוני ההדרכה) והתלמידים נהנו מאוד. דרך זו עדיפה על הכנת תסנין כיוון שלפעמים רבות קשה לתלמידים ההבנה שתוכן התא והאנזימים נמצאים בתסנין (מלבד הפשטות וקיצור התהליכים)

# data[].attributes.headline
נורית לנדמן: לגבי רעיונות המעבדות והקניית עקרונות החקר של הכפר הירוק

# data[].attributes.subject
נורית לנדמן: לגבי רעיונות המעבדות והקניית עקרונות החקר של הכפר הירוק

# data[].attributes.body
אהבתי מאוד את הרעיון של הקניית עקרונות החקר והמיומנויות הנצרכות להכנת עבודת הביוחקרברשת, תוך כדי המעבדות! (מי שלא השתתף במפגש- ממליצה מאוד לצפות ברעיונות שהוצגו..).
בקשתן רעיונות לכתיבת דיון בהקשר של ניסוי כלשהו.
חשבתי על רעיון עקרוני, שניתן לחשוב על איזה נושא/ מעבדה ליישם אותו.
אולי לקחת ניסוי שניתן לשלב בו 4 שאלות חקר שונות (לפחות).
לחלק את הכתה כך שכל קבוצה תבצע ניסוי אחר.
ואז נניח קב' א' תצטרך לכתוב דיון שיתייחס לשאלות החקר של קב' א' + ב'.
קב' ב' תצטרך לכתוב דיון שיתייחס לשאלות החקר של ב'+ ג'.
קב' ג' לגבי ג'+ד'
וקב' ד' לגבי ד'+א'.

אולי שבעקבות הכתיבה או אפילו כהכנה לכתיבה, כל קב' תצטרך להכין מעין תרשים זרימה שבו יצוין למה יתייחסו מבחינת "השלד" של הדיון.
כל קבוצה תציג את "שלד" הדיון שלה, יראו את הדומה והשונה. יתנו משוב אחד לשני.

כך יראו שהדיון שמתקבל נגזר משאלות החקר שעליהן הוא התבסס. ועוד...

מקווה שעזרתי בכיוון...
בהצלחה לכן ולכולנו...

# data[].attributes.headline
שימוש במכ"ם הביוחקר

# data[].attributes.subject
שימוש במכ"ם הביוחקר

# data[].attributes.body
אני לא רושמת את התלמידות אך משתמשת בקבצים שבמכ"ם להוראת המיומנויות.
אסתר כהן

# data[].attributes.headline
רעיונות לבדיקת דוחות - הערכת עמיתים

# data[].attributes.subject
רעיונות לבדיקת דוחות - הערכת עמיתים

# data[].attributes.attachment_link.title
בדיקת דוחות מעבדה_ הגר ליס 2018

# data[].attributes.headline
המעבדה והשדה כמרחב להקניית מיומנויות / נילי גילוני

# data[].attributes.subject
המעבדה והשדה כמרחב להקניית מיומנויות / נילי גילוני

# data[].attributes.body
מצורף קישור למצגת ובה קישורים לסרטונים - מדרגות נעות סרטון מעולה לשיח על מוטיבציה , והסרטון על what how why= - מומלץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
המעבדות והסיור כמרחב להקניית מיומנויות.pptx