# data[].attributes.headline
LES DETTE                              FØR DU BEGYNNER:

# data[].attributes.subject
LES DETTE                              FØR DU BEGYNNER:

# data[].attributes.body
Her legger dere inn stikkord fra diskusjonen i gruppearbeidet. Dobbelklikk på tavlen eller trykk på plusstegnet nederst til høyre.

Skriv "A:" og/eller "B:" + en passende tittel til tema og skriv stikkord som tekst. Ta gjerne med navn på gruppemedlemmer. Dere kan også ta bilde av skriftlige notater dere har gjort og laste opp, eller laste opp et digitalt dokument dere har skrevet.

Dere kan også kommentere og diskutere digitalt under de ulike postene.

# data[].attributes.body
Hvordan kan du som kontaktlærer sikre trygghet, trivsel og inkludering, mangfold, likeverd osv.?

# data[].attributes.body
Hvordan skape en god overgang fra 10.trinn og til VG1?

# data[].attributes.body
Oppstart

- Lengre samtale

- Etablere kontakt med foreldre tidlig

Relasjonskompetanse

- Nærere relasjon på ungdomsskolen?

- På Vg1 kan være lurt å tenke over hvem som kommer fra hvilke skoler og blande elevgruppa
- Foreldrekontakt

Bygge trygge læringsmiljø/skolemiljø

- Egen elevundersøkelse – F.eks. Spekter

- Avklare forventninger i starten

Karakterpress/psykisk helse

- Egne program i oppstarten

Støttefunksjoner

- Helsetilbud og miljøpå skolen

# data[].attributes.body
Elevene kommer til videregående med noen forventninger

Ulike praksiser

Trygghet er viktig – å bli sett

Avklare forventninger i starten

Bygge relasjoner ved å gjøre noe sosialt

Elevene trenger å lære seg å snakke om hvordan de har det

# data[].attributes.headline
A: Gruppe 4
Kontaktlærers tilrettelegging av oppstart
•	Strinda: Bli kjent, aktiviteter, oppstartssamtaler, fraværsreglementet, diskutere karakterer. La elevene bli trygge på hverandre og læreren.
•	Cha u.sk.: Aktivitetsdager. Tur i fjæra, idrettsdag, sette klassen på nytt. Samarbeidslæring. Teambuilding. Kontaktsamtale oktober. 
•	Katta: Mye lignende som Strinda. Aktiv skolestart med bli-kjent-leker. Aktivitetsdag, høstfest.

Bygge trygge læringsmiljø/skolemiljø: Relasjonsbygging på tvers av klasser, eller fokus på egen klasse? 
Enkelte klasser har egne «områder» på skoler – Viktig å få bedre oversikt og kunne se helheten. 

Psykisk helse: Fordeler med små klasser og bli bedre kjent – Hvordan påvirker dette psykisk helse og evt. Angst? I hvilken grad skal vi ha kunnskap om psykisk helse? Skal lærerne ha en lik respons på ting, eller møte elevene forskjellig? Dette har likevel ingen fasit.

Det vil kanskje være kontaktlærers ansvar å normalisere psykisk helse, men vi stiller oss spørrende til i hvilken grad kontaktlæreren aktivt skal jobbe med dette. 

Skole/hjem-samarbeid: Inkludere begge foreldre. Gjøre seg tilgjengelig for foreldresamtaler. Vanskelig å gi tilbakemelding på alle fag som kontaktlærer. Cha u.sk.: Prøver å bruke skjemaer med oversikt over egen utvikling i fag. 

# data[].attributes.subject
A: Gruppe 4
Kontaktlærers tilrettelegging av oppstart
•	Strinda: Bli kjent, aktiviteter, oppstartssamtaler, fraværsreglementet, diskutere karakterer. La elevene bli trygge på hverandre og læreren.
•	Cha u.sk.: Aktivitetsdager. Tur i fjæra, idrettsdag, sette klassen på nytt. Samarbeidslæring. Teambuilding. Kontaktsamtale oktober. 
•	Katta: Mye lignende som Strinda. Aktiv skolestart med bli-kjent-leker. Aktivitetsdag, høstfest.

Bygge trygge læringsmiljø/skolemiljø: Relasjonsbygging på tvers av klasser, eller fokus på egen klasse? 
Enkelte klasser har egne «områder» på skoler – Viktig å få bedre oversikt og kunne se helheten. 

Psykisk helse: Fordeler med små klasser og bli bedre kjent – Hvordan påvirker dette psykisk helse og evt. Angst? I hvilken grad skal vi ha kunnskap om psykisk helse? Skal lærerne ha en lik respons på ting, eller møte elevene forskjellig? Dette har likevel ingen fasit.

Det vil kanskje være kontaktlærers ansvar å normalisere psykisk helse, men vi stiller oss spørrende til i hvilken grad kontaktlæreren aktivt skal jobbe med dette. 

Skole/hjem-samarbeid: Inkludere begge foreldre. Gjøre seg tilgjengelig for foreldresamtaler. Vanskelig å gi tilbakemelding på alle fag som kontaktlærer. Cha u.sk.: Prøver å bruke skjemaer med oversikt over egen utvikling i fag. 

# data[].attributes.headline
B: Gruppe 4
Ønsker å ha oversikt over meldingselever på VGS i utgangspunktet. Hvor går grensa for å gi velmenende informasjon, og når skal man gi blanke ark? Mangler informasjon om minoritetsspråklige elever. Vanskelig å tilrettelegge.

Eleven kan selv ta opp temaer ved velkomstsamtalen.

Etterspør tydelighet i hva som er avsenderkontaktlærers rolle. 

# data[].attributes.subject
B: Gruppe 4
Ønsker å ha oversikt over meldingselever på VGS i utgangspunktet. Hvor går grensa for å gi velmenende informasjon, og når skal man gi blanke ark? Mangler informasjon om minoritetsspråklige elever. Vanskelig å tilrettelegge.

Eleven kan selv ta opp temaer ved velkomstsamtalen.

Etterspør tydelighet i hva som er avsenderkontaktlærers rolle. 

# data[].attributes.headline
A og B: Gruppe 3

Spm A - sikre trygghet, trivsel, inkludering, mangfold, likeverd osv;

Ungdomsskole;
Mye fokus på "bli kjent"/ trygt klassemiljø på 8.trinn, mindre i 9. og 10.trinn
Leker,  ulike navneleker, overnattingstur (Cha U), 
VGS;
Bli kjent leker, aktivitetsdag, AKS (Katta) - Elevrådet/ Miljøutvalget har sosialt ansvar gjennom hele året
Elever på vg2 og 3 er ansvarlige for de første tre skoledagene, fokus på elever. Kont.lærerne har samtaler med sine elever
VIP Makkerskap (CHA vgs), med faste plasser, bytte etter noen uker - blir kjent med flere

Alle: Vanskelig å være kontaktlærer, er ikke mentalt forberedt på de store utfordringene en blir satt i som kontaktlærer. Viktig å skape tillit. Bruker mye tid på elevsamtaler hvert halvår. Ønske om mer tid til å utføre jobben, da dette går ut over planlegging av egen undervisning.
Karakterpress, skaper press - særlig for jentene
Viktig med skole - hjem samarbeid 

B: Overgang US - VGS
Overgangsmøter, møter med rådgiver ang spesielle elever. Hvor mye info skal gis fra us til vgs? VGS ønsker mer info om elever som er i faresonen, både sosialt og faglig. 

# data[].attributes.subject
A og B: Gruppe 3

Spm A - sikre trygghet, trivsel, inkludering, mangfold, likeverd osv;

Ungdomsskole;
Mye fokus på "bli kjent"/ trygt klassemiljø på 8.trinn, mindre i 9. og 10.trinn
Leker,  ulike navneleker, overnattingstur (Cha U), 
VGS;
Bli kjent leker, aktivitetsdag, AKS (Katta) - Elevrådet/ Miljøutvalget har sosialt ansvar gjennom hele året
Elever på vg2 og 3 er ansvarlige for de første tre skoledagene, fokus på elever. Kont.lærerne har samtaler med sine elever
VIP Makkerskap (CHA vgs), med faste plasser, bytte etter noen uker - blir kjent med flere

Alle: Vanskelig å være kontaktlærer, er ikke mentalt forberedt på de store utfordringene en blir satt i som kontaktlærer. Viktig å skape tillit. Bruker mye tid på elevsamtaler hvert halvår. Ønske om mer tid til å utføre jobben, da dette går ut over planlegging av egen undervisning.
Karakterpress, skaper press - særlig for jentene
Viktig med skole - hjem samarbeid 

B: Overgang US - VGS
Overgangsmøter, møter med rådgiver ang spesielle elever. Hvor mye info skal gis fra us til vgs? VGS ønsker mer info om elever som er i faresonen, både sosialt og faglig. 

# data[].attributes.body
Informasjonsflyt mellom skoleslagene. Hva vil du ha, hva vil du ikke ha, hvordan vite hva og hvor mye info som skal videreformidles. Spesielt elever uten «papir» men som har sine utfordringer.

VIP makkerskap, beviste sammensetninger. Ofte bytte av plass.

Samtale med kontaktelever

Kontakt med foreldre, e-post, foreldremøte

Viktig med informasjon om de ulike yrkesfagene, slik at rådgiver og elever på ung.skole vet hva elevene søker seg inn på.