# data[].attributes.body
אחד הדברים שיעל העלתה זה שבעידן המדיה החברתי יש לתלמידים הרגשה של "connectedness" שרק מחקה יחסים אמיתיים. חיבור אמיתי בין מורה ותלמיד - הקשבה, הסתכלות בעיניים, זכירת פרטים שהתלמיד משתף - יכול להעניק לתלמיד הרגשה אמיתית של connection חיבור.

# data[].attributes.headline
צ'רנאי ולריה

# data[].attributes.subject
צ'רנאי ולריה

# data[].attributes.body
אכן, התבהרו ל דברים שאני חווה בכיתה בתור מורה, הילדים מתמרמרים ממטלות הקשורות להשקעת מחשבה, מטלות שדורשות תכנון ויצירתיות, רוצים לסיים מהר וישר מבקשים להיות בטלפון. לא בודקים,לא מתאמצים והכי עצוב שהרבה פעמים הציון גם כן לא כל כך מעניין אותם...שמתי לב שיש גם קושי לעבוד בקבוצה כי אז הם צריכים לתקשר פנים מול פנים ויש שם אותה חוסר נוחות שהמרצה מדברת עליה...אני מנסה לתת מטלות רלוונטיות, מקוונות, מרשה לעבוד בזוגות עם חברים, הרבה פעמים מבקשת להקריא את אשר כתבו ולשתף את הכיתה, הנה ממשתי את הצורך בשיתוף לטובת השיעור...

# data[].attributes.headline
שירלי מבורך 

# data[].attributes.subject
שירלי מבורך 

# data[].attributes.body
בעקבות ההרצאה התחדד לי כמה התלמידם צריכים אמצעים ווזואלים וריגושים. הדרך הישנה של שיעור פרומלי מול ספר ומחברת כבר לא רלוונטי טאנחנו כמורים צריכים לגוון א דרכי ההוראה שלנו ולהתאים אותם לדור. לכן בשיעורים אני עובדת עם מצגת , סרטונים וכן משתפת אותם לנושאים אקטואלים ולרוונטים לדורם

# data[].attributes.body
באופן אישי, אני חווה בכיתה את הצורך בריגוש ורלוונטיות. את הרגוש אני מנסה ליצור באמצעות תמונות, סיפורים (גם אישיים), שירים, שבאמצעותם אני מנסה לעורר את התלמידים ודרך הרגש לתת להם את ההזדמנות לשתף סיפורים משלהם, דעות, תובנות וכמובן ביקורת. דרך המילים שלהם, אני מנסה ליצור את הרלוונטיות בין העולם שלהם לנושא השיעור.

# data[].attributes.headline
עמית רפופורט

# data[].attributes.subject
עמית רפופורט

# data[].attributes.body
הסרטון מסכם מחקרים עדכניים על השינוי הפסיכולוגי שעובר המין האנושי בעשורים האחרונים. ילדים שנולדו לעידן האינטרנט הם ילדים שונים מהותית מהדורות שקדמו להם ואין כרגע מספיק ידע כיצד להתנהל בעולם החדש. הדרך להבין את הדור החדש, לקדם אותו ולהעשיר אותו תגיע קודם כל על ידי נסיון להקשיב ולהבין אותו כפי שיעל הסבירה לנו בסרטון.

# data[].attributes.body
התחברתי מאוד להמון דברים שנאמרו בסרטון. בשל האוכלוסייה עימה אני עובדת במסגרת עבודתי כמחנכת. הסרטון למעשה משקף את הצרכים האישיים של מרבית התלמידים שמגיעים מהבית עם קשיים כאלו ואחרים שמשפיעים להם על הלמידה בכיתה. לכן, אני משתדלת לשים דגש לצרכים הרגשיים של הילדים ולהקשיב למה שיש על ליבם, קיום שיחות אישיות לפחי הצורך ועוד..ובנוסף, כאשר הם מקבלים מטלת כתיבה אני תמיד תמיד מסמנת להם וחותמת למי שסיים את הכתיבה מהלוחץ ותמיד מחזק את הדברי
ם החזקים שהם טובים ושולטים בו כדי להעלות את הערכתם העצמית.

# data[].attributes.headline
עינת ארנפרוינד

# data[].attributes.subject
עינת ארנפרוינד

# data[].attributes.body
התחברתי לכל כך הרבה דברים שנאמרו בסרטון הזה. אני רואה את כל הדברים האלה בשיעור ממוצע בכיתה. אני אתייחס בעיקר לסף הריגוש.
התלמידים לימדו אותי איך אני צריכה לשמור על הריגוש שלהם. אני מסכימה עם ההמלצות לדבר פחות ולרגש יותר. לבחור תמונות מעניינות ולהיות ממוקדת.
צריך להיות בנו כמורים משהו דינמי שמקשיב בכל רגע נתון למה שקורה בכיתה ולהוביל את השיעור בכיוון. אם איבדו אותי עכשו מרוב שדיברתי הרבה - לעבור לעבודה עצמית, אם העבודה היתה ארוכה מדיי, להתקדם וכן הלאה.
המבנה של השיעור צריך להיות מחולק לחלקים קצרים וממוקדים וכל אחד מהחלקים יהיה חד ולעניין (גם אם זה דף עבודה, סרטון, מצגת וכו)

# data[].attributes.body
אחת הסוגיות הנה הצורך במשוב מיידי שקשורה לחוסר היכולת לדחות סיפוקים.
בעבודתי אני מבחינה כי בשנתיים האחרונות, התלמידים ממהרים לסיים את המטלה שאני נותנת להם בזמן השיעור (לאחר ההקנייה) והם רצים אליי בכדי שאבדוק אותה.
לכן, אני עושה 2 דברים... בשלב הראשון אני מבקשת מהם לבדוק עם מי שיושב לידם בשולחן (שיבדקו אחד לשני)
והדבר הנוסף שהתחלתי לעשות לאחרונה- אני עוברת ביניהם עם חותמת (כן...כן... זה עובד) ומסמנת למי שסיים.
כשכולם מסיימים אנחנו בודקים הכל ביחד.
גיליתי שהם רק רוצים שיראו שהם סיימו מהר...

# data[].attributes.headline
ההרצאה הייתה מעניינת מאוד והוסיפה לי הרבה כמורה להיסטוריה שהרבה פעמים מבחינים בתלמידים כלא שייכים לשיעור 

# data[].attributes.subject
ההרצאה הייתה מעניינת מאוד והוסיפה לי הרבה כמורה להיסטוריה שהרבה פעמים מבחינים בתלמידים כלא שייכים לשיעור 

# data[].attributes.body
הצורך בריגוש זה חשוב מאוד כדי לאתגר את התלמידים ובמיוחד בכיתות שמלמדים בהם שמספר רב מהתלמידים צריכים תשומת לב
תופעת העריכה העצמית נפוצה מאוד בין בני הדור כי הם רוצים להופיע בצורה הטובה ביותר ולא יכולים חסר להם היכולת
מאוד ענין אותי הצורך בשיתוף וזה מפנה אותי להפעיל את התלמידים לעבודה בקבוצות כדי להעלות את הערך העצמי כי תקשורת עם בני אדם או שותפים כדי שירגישו שמקשיבים להם יותר ויותר

# data[].attributes.headline
דפנה ים.  בסרטון יעל פותחת בתיאור הדור העכשיו: דור האינסטנט, דור הפאנקייק, דור האנלימטד, דור הקונקטייד ודור הטפלון. כל כינוי מייצג תכונה של השייכים לדור. לילדי הדור צרכים חשדים השונים מאלו של דורות אחרים. הצורך העריכה עצמית, מענה מהיר ריגוש ושיוף. אני בחרתי להתמקד בצורך למענה מהיר ווהקושי בדחיית סיפוקים. לכן, הדרך ללמד את תלמידי הדור היא באמצעות שאלות קצרות, תוך משוב מיידי. לא שאלות עם מספר סעיפים, אלא להתיחס לכל סעיף כשאלה חדשה. כלומר, משימות קצרות ומיידיות.

# data[].attributes.subject
דפנה ים.  בסרטון יעל פותחת בתיאור הדור העכשיו: דור האינסטנט, דור הפאנקייק, דור האנלימטד, דור הקונקטייד ודור הטפלון. כל כינוי מייצג תכונה של השייכים לדור. לילדי הדור צרכים חשדים השונים מאלו של דורות אחרים. הצורך העריכה עצמית, מענה מהיר ריגוש ושיוף. אני בחרתי להתמקד בצורך למענה מהיר ווהקושי בדחיית סיפוקים. לכן, הדרך ללמד את תלמידי הדור היא באמצעות שאלות קצרות, תוך משוב מיידי. לא שאלות עם מספר סעיפים, אלא להתיחס לכל סעיף כשאלה חדשה. כלומר, משימות קצרות ומיידיות.

# data[].attributes.headline
אורית וקנין- שילה

# data[].attributes.body
אורית וקנין- שילה
השפעתה של הטכנולוגיה על הלמידה , באה לידי ביטוי בצרכים הפסיכולוגיים של התלמידים בעידן הנוכחי.
בסרטון מוצגים ארבעה צרכים:
צורך במיידיות, צורך בעריכה עצמית, צורך בשיתוף וצורך בריגוש.
הלמידה בכיתה חייבת להתכתב עם צרכים אלו ולתת להם מענה.

# data[].attributes.body
הדיון במספר סוגיות פסיכולוגיות בעידן הטכנולוגי שם דגש על החשיבות בקשר החברתי, הבין אישי. הנוער בדור הZ מסתתר מאחורי המסך, דבר המעניק לו את הביטחון להשמיע עצמו ועמדותיו. למה מתקשר יכולת העריכה העצמית. מפאת חוסר קריאת טקסטים בדור זה טקסטים,  אוצר המילים קטן ולכך מצטרפים אפליקציות הבעה שמדללות את הזדמנות הנוער להביע עצמו במילים. מכאן, שיכולת ניהול שיחה אצל נוער זה הוא מזערי. שיחה מצריכה אותם לחבר מילים למשפטים באופן שיביע עצמם ברור, לנהל שיחה לאורך זמן ולא לכמה שניות, מיומנויות שקשה להם לבצע היום. אני כמחנכת מבקשת לנהל שיחות עימם ולתת להם את ההזדמנות לחשוב על המשפט הבא שהם יוציאו מפיהם. תרבות דיון וניהולו בשיעורי חברה, שיחות אישיות המצריכות את התלמיד לשבת ,להקשיב, לחשוב ולתכנן בעצמו את הדרך בה יבוא הוא לידי ביטוי.

# data[].attributes.body
יעל בן שחר מעלה בסרטון סוגיות של השפעת הטכנולוגיה על אדם. שחר טוענת כי תפקיד המורה הוא לא רק להעביר את החומר העיוני לתפקיד המורה יש משמעות אחרת.
כיום התלמיד מוצף במידע ויכל לדעת הכל הם רוצים הכל כאן ועכשיו לכן, כאנשי חינוך מוטלת עלינו אחריות לעורר את התלמידים ללמידה, ליצור אצלם עניין וסקרנות שירצו ללמוד לחקור לדעת- ויכולים לעשות זאת באופן עצמאי.
יעל מעלה את הצרכים של התלמידים:
צורך בעריכה עצמית,
צורך בריגוש,
צורך בשיתוף,
צורך במידיות,
הלמידה של היום צריכה לתת מענה לצרכים אלא על מנת לעורר עניין וריגוש בתלמיד והשילוב באמצעים הטכנולוגים אשר יספקו צרכים אלא ימשכו את התלמיד ללמידה.

# data[].attributes.body
הקדמה הטכנולוגית כפי שהיא באה לידי ביטוי בעיקר בעשור האחרון, לוקחת חלק בלתי נפרד מחיינו.
כל יום ישנו פיתוח טכנולוגי חדשני אשר משנה את חיינו.
תלמידינו היינם טכנולוגיים והשפעת הטכנולוגיה עולה על ארבעה צרכים עבורם:
צורך בעריכה עצמית, צורך בריגוש, צורך בשיתוף וצורך במידתיות.
כיום עלינו להתאים את עצמנו לצרכים הללו של התלמידים לספק להם מענה ולהיות חלק מעולם.
אסור לנו כמורים להתנתק מעולם אלא תמיד לעורר אצלם סקרנות ורצון לדעת וללמוד לבד..

# data[].attributes.headline
ג'ניה לחיאני

# data[].attributes.subject
ג'ניה לחיאני

# data[].attributes.body
ההרצאה מאוד משקפת את הצרכים של התלמידים שאותם ניתן לראות ביום יום שלהם.
עריכה עצמית, צורת במיידיות ומענה מהיר, ריגוש ושיתוף.
בעיניי הצורך בריגוש הוא משהו שעלינו כמורים לאפשר ולספק לתלמידינו בכיתה.
עלינו לבנות שיעורים אשר מעניינים, מדברים לעולמם של התלמידים, מרגשים אותם וגורמים להם לרצות להיות חלק מהם.
ניתן לעשות זאת באמצעות נושאים שקשורים לעולמם, באמצעות אמצעים טכמנולוגיים (מצגות, קהוט, תמונות, סרטונים וכדומה) ועוד.

# data[].attributes.headline
טכנולוגיה ופרסונליזציה -אילנה לרר+נאוה פולברניס

# data[].attributes.subject
טכנולוגיה ופרסונליזציה -אילנה לרר+נאוה פולברניס

# data[].attributes.body
עיקרי הפעילות : שיעור בניהול עסקי בנושא גופים כלכליים במשק , בו יקבלו הסבר כללי על הנושא ואז התלמידים יכנסו במחשב לאתר ניהול עסקי
http://archive.c3.ort.org.il/apps/ww/Page.aspx?ws=9de5bfe8-299a-4202-8502-873e48723eb4&page=141a050d-3ad0-4f5e-8e64-d14e5a243321&fol=75a2d54b-e116-49e4-9fa5-8add0110b09b&code=75a2d54b-e116-49e4-9fa5-8add0110b09b
שבו יהיה להם חומר לקריאה בנושא הגופים הכלכליים במשק ולאחריו יצטרכו לענות על שאלות .

עקרונות הפרסונליזציה שיושמו בפעילות זו ,כל תלמיד עבד בקצב שלו על כל תשובה לשאלה התלמיד קיבל משוב מיידי,לתלמיד היתה אפשרות לנהל דו שיח עם החברים שישבו לצידו.

הפעילות התבצעה בחדר מחשבים כאשר לכל תלמיד מחשב עליו הוא ענה את התשובות לשאלות, בסיום , כמו כן כל תלמיד היה צריך לחפש ב - GOOGEL דוגמאות לגופים כלכליים ולשלוח פיתקית ל- PADLET עם הגופים הכלכליים שהוא מצא.

# data[].attributes.body
כתוצאה משימוש במסכים וכפתורים נושא החשיבה אצל התלמידים הוא מהיר יותר ואין להם סבלנות רבה. יש להם צורך בסיפוק מיידי ואין להם רצון לחשוב הרבה ולענות על תשובות באריכות. הכל בקיצור. אין להם עומק מחשבה. כאנשי חינוך עלינו ללמד את התלמידים להשתמש בצורה נכונה במסכים. לדעת להקשיב היטב ולאחר מכן לענות. כל מטרתם היא הצלחה מיידית בלי כל השקעה. אין הרבה ריגוש ויש צורך לא לשעמם אותם בזמן השיעור ולגרום להם לשיתוף והבנה. ישנם ילדים בזכות האינטרנט שמשתפים את עצמם עם אחרים. אין ספק שזהו כלי שנעשה בו שימוש נכון. אנחנו משתמשים בטכנולוגיה בכדי להקטין את המורכבות של, אני לא צריך לפגוש חברים שחופרים, אבל מיומנויות החיים הולכים לאיבוד. לכן יש לעודד את התלמידים ליצור קשר בשיתוף על מנת לא לאבד את יכולת החברות וההקשבה.

# data[].attributes.headline
הפסיכולוגיה של הטכנולוגיה

# data[].attributes.subject
הפסיכולוגיה של הטכנולוגיה

# data[].attributes.body
יעל מן שחר בהרצאתה מעלה את הסוגייה של השפעת הטכנולוגיה על התלמידים בעידן הנוכחי. ארבעה צרכים:
צורך בעריכה עצמית
צורך בריגוש
צורך בשיתוף
צורך במידיות
הלמידה של היום מחייבת מתן מענה לצרכים אלו על מנת שיתחרש תהליך של למידה בכיתה.

# data[].attributes.body
יעל בן שחר מעלה בסרטן סוגיות של השפעת הטכנולוגיה על אדם בדגש על תופעת הקשב השיטה של שחר מבוססת על טכניקות של פסיכולוגיה הקוגניטיבית .
פסיכולוגיה של טכנולוגיה יש הרבה תופעות .
שחר אומרת מה תפקיד המורה רק לתת חומר עיוני ולתת מיומנות אנחנו נכיר פסיכולוגים חדשים צריכים לתת להם מענה וכגם נציע להם רעיונות גם זה לא מספיק לתלמידם אלא דרישה משמעותית היום בשטח.
אז מבחינה אינטרנט הם מקבלים ידע בלחיצת כפטור וזה עושה להם להיות דור של איינשטיין רוצים הכל בקל ועכשיו האם מתרגלים ככה וזה מתנגש בתהליך הלמידה.
אצלנו בבית ספר יש  קבוצה לומדת היא קבוצה חברתית שהפעילות בה מתמקדת בשינויים שהיא יוצרת בתלמידים עצמם, כמו: פיתוח מושגים, שכלול מיומנויות, הרחבת ידע, פיתוח מודעות אישית וחברתית, בניית משמעות והמשגתה, פיתוח תפקודים תוך אישיים ובין אישיים.
למידה מתרחשת בתוך אינטראקציה חברתית.
תלמידים לומדים אלה מאלה ואלה עם אלה.

# data[].attributes.body
יעל מציגה בסרטון את השפעת הטכנולוגיה על התלמידים בחיינו, על מנת להצליח לדבר אל התלמידים בעידן שלנו נדרש ליישם ולהתייחס לארבעה צרכים חשובים : צורך בעריכה עצמית, צורך לרגש ,שיתוף ומידיות , התלמידים הם בדור סקרן שהכל זמין וקיים, צריך להכנס לעולמם ולרגש אותם בעזרת עזרים, המחשות, טכנולוגיה, מצגות, שימוש במחשבים, משחקים, פעילויות . הלמידה צריכה להיות מרגשת ומאתגרת על מנת שתצליח .

# data[].attributes.body
הצרכים הפסיכולוגיים החדשים
כתוצאה מהשימוש בטכנולוגיה.
תפקידנו כאנשי חינוך מתקשה מיום ליום. העידן שבו אנחנו נמצאים דורש מאיתנו להיות זריזים ומאתגרים בהעברת החומר הלימודי בזמן השיעור על מנת שהתלמיד לא ישתעמם ולא יאבד עניין.
לכן צריך לקבוע מטרה אחת בתחילת כל שיעור , וצריך כל הזמן לעורר את התלמידים בשאלות מעניינות.
כמו כן חשוב מאוד שבסוף השיעור המורה ישאל את התלמידים האם באמת הצלחנו להשיג את המטרה והאם אפשר להתקדם הלאה בשיעור הבא.
כך הם ילמדו להקשיב ולהגיב, ויבינו שתהליך הלמידה מתבצע בשלבים ולא במידיות כפי שהם חושבים.

# data[].attributes.body
הסוגיה אותה ארצה להעלות היא הצורך בעריכה עצמית והצורך בשיתוף. הייתי מאוד רוצה להצליח להעביר לתלמידים פעילות שממש יבינו את מה שעובר עליהם. שיהיו מודעים לצורך בעריכה עצמית, שיהיו מודעים לתחושה השקרית שהוא מעניק -  תחושה שאתה ואחרים בוחרים את הטוב ביותר (לגבי תמונה) ומציג אותך. התחושה כי הכל הכי טוב, הכי מוצלח, כי הכי שרק אפשר - אבל מה קורה שהחיים הם לא כאלה...יש רגעים מוצלחים, מתסכלים, משמחים, מעציבים ועוד מגוון רב.  שהתלמידים יבינו את הפער בין מה שכל הזמן מנסים להציג על ידי עריכה עצמית ובין החיים עצמם. וזה מתקשר מאוד לצורך בשיתוף - לא משתף משמע לא קיים??
אצלנו בביה"ס יש שיעור שנקרא פעילות קבוצתית שמועבר על ידי היועץ/ת והמחנכך ונוגע בנושאים רלוונטיים למתבגרים שלנו. נראה לי שחשוב וכדאי ליצור סדרת מפגשים כזו אשר תיצור שפה משותפת אותה יידברו גם הצוות וגם התלמידים וכל זאת במטרה להעלות את המודעות שלהם לנושא.

# data[].attributes.headline
נורית בן שושה

# data[].attributes.subject
נורית בן שושה

# data[].attributes.body
אחת מהסוגיות היותר דחופות ובעייתיות שהעלתה המנחה בסרטון היא הצרכים הפסיכולוגיים החדשים שעלו ועולים כתוצאה מהשימוש המוגבר בטכנולוגיה.
כיום מגיל צעיר מאוד הילדים חשופים למסכים ובעצם בעזרתם הם "מתקשרים" עם הסובבים אותם במהלך כל היום. המידע שאליו הם נחשפים ולקשרים שאותם הם מפתחים יכולים להסתכם במילה אחת / אייקון/ אימוג'י המחליף את התקשורת הבני אישית וכך למעשה החלפת המידע והתגובות שהם רושמים אחד לשני היינה מהירה מאוד ולעתים רבות ללא רגש עמוק ועם קיצורים. אני חושבת כי תפקיד אנשי החינוך מול דור ה"אינסטנט" לא פשוט כלל, הוא חייב להיות קצר אך עדיין לשמור על עומק על מנת כן להצליח להגיע לתלמיד. זאת תוך ניסיון לא "לחפור" להם יותר מידי. כמובן שיש מצבים בו נדרש לפתח תהליך ארוך כמול התלמיד וזאת האחראיות שלנו כמורים לא לוותר ולהוביל את התלמיד ללמוד ולחקור, כן לשאול שאלות ולפתח את החשיבה. אני בחלקי מקפידה לנהל עם התלמידים שיחות פתוחות, ומדגישה את חשיבות ההקשבה ההדדית תוך שמירה על שיח מכבד. תוך כדי ניהול השיח אני מנסה לגרום להם להציב לעצמם מטרות ולהפוך אותם ליעדים שניתן להשיג. זהו תהליך הממחיש להם שזה בסדר שיש קושי ושהתהליך ארוך ושלא הכל ניתן להשגה בקלות על ידי לחיצת כפתור. זאת בשאיפה של כן לתת להם אפשרות לפתח את החשיבה ואת הראייה קדימה בניגוד לתפיסה של "כאן ועכשיו"...

# data[].attributes.headline
ליאור דביירין

# data[].attributes.subject
ליאור דביירין

# data[].attributes.body
נוער שנמצא רוב שעות היממה מול המסכים מתקשה להתבטא, מתקשה להביע רגשות. במקום כל רגש יש אימוג'י, אין צורך במילים. ישנם קיצורים נפוצים ברשתות, מה שאי אפשר לכתוב במאמר מדעי או טיעוני. לחיים מול המסכים יש השלכות קשות על הכישורים האוריניים. מומלץ כמה שניתן לדבר כמה שיותר עם התלמידים באופן יחידני וגם קבוצתי. כדאי שילמדו להקשיב זה לזה וגם להגיב.

# data[].attributes.body
הסוגיה שהטרידה אותי מאד היא סוגיית הפגיעה בתהליך עיבוד המידע.
הצורך בזמן מת הוא צורך שכמעט לא מתממש בחיי היום-יום שלנו.
מספיק שתלמיד מציץ במשהו קטן בפלאפון לאחר הקנייה של חומר- לפני או אחרי התרגול (במתמטיקה לצורך העניין) הוא מאבד את היכולת המקסימלית לעיבוד החומר.
לכן זה מחזק אצלי את ההבנה במהלך שיעור בו אין שימוש בפלאפונים- על התלמידים להיפרד לחלוטין (!) מהם. ללא כל אפשרות של "זה היה רק לשניה".
גם כך בכיתה יש המון מסיחים, אנחנו לא צריכים יותר.

# data[].attributes.headline
סוניה כהן עצמון
אחת הסוגיות שמעלה יעל מן שחר בסרטון הם הצרכים הפסיכולוגיים החדשים שנוצרו כתוצאה מהשימוש הטכנולוגי והמורה צריך לתת לזה מענה.דור האינסטנט צריך דברים מרגשים והם צריכים להיות כאן ועכשיו, אין להם סבלנות.  לחכות מספר דקות שתוכנה תעלה זה לא מתקבל על הדעת זה מתנגש להם עם המיידיות ובתהליך הלמידה, הם מחפשים קיצורי דרך,אין להם סבלנות יש להם קושי בהתמדה ואין להם סבלנות להרבה מלל.
מן מציעה למלא את הריגוש לו זקוק התלמיד הוא בשימוש בתמונה בעלת איכות גבוהה ופחות מלל.  הפתיח צריך להיות קצר אבל התוצאה היא שאנו מאבדים את העומק והידע הוא יותר שטחי.  בעבודתי כמחנכת ומורה לעברית אני מנסה להנגיש את הלימוד כחוויה לחיים.  הטקסטים מהעיתונות,  דילמות מהחיים. האני מאמין שלי הוא שאנו מכינים את התלמיד לחיים ולא רק לציונים ותעודה ונוגעים בהרבה תחומים שאינם בתכנית הלימודים.

# data[].attributes.subject
סוניה כהן עצמון
אחת הסוגיות שמעלה יעל מן שחר בסרטון הם הצרכים הפסיכולוגיים החדשים שנוצרו כתוצאה מהשימוש הטכנולוגי והמורה צריך לתת לזה מענה.דור האינסטנט צריך דברים מרגשים והם צריכים להיות כאן ועכשיו, אין להם סבלנות.  לחכות מספר דקות שתוכנה תעלה זה לא מתקבל על הדעת זה מתנגש להם עם המיידיות ובתהליך הלמידה, הם מחפשים קיצורי דרך,אין להם סבלנות יש להם קושי בהתמדה ואין להם סבלנות להרבה מלל.
מן מציעה למלא את הריגוש לו זקוק התלמיד הוא בשימוש בתמונה בעלת איכות גבוהה ופחות מלל.  הפתיח צריך להיות קצר אבל התוצאה היא שאנו מאבדים את העומק והידע הוא יותר שטחי.  בעבודתי כמחנכת ומורה לעברית אני מנסה להנגיש את הלימוד כחוויה לחיים.  הטקסטים מהעיתונות,  דילמות מהחיים. האני מאמין שלי הוא שאנו מכינים את התלמיד לחיים ולא רק לציונים ותעודה ונוגעים בהרבה תחומים שאינם בתכנית הלימודים.

# data[].attributes.headline
מירב אלון
הסרטון עסק בסוגיות פסיכולוגיות בעידן הטכנולוגי והשפעתן על בני הדור הנוכחי העלה את הצורך במיידיות של בני הדור הנוכחי או דור האינסטנט, כפי שהוזכר. הכל צריך להיפתר כאן ועכשיו, במיידי. אין מקום לתהליך ארוך טווח ומשמעותי ("זה חופר"- כפי שהתלמידים שלי אומרים) הם מעדיפים פתרון מהיר של "כיבוי שריפה". כמחנכת כיתה אני דוגלת בעבודה אישית, ארוכת טווח עם התלמידים. תוך שיקוף התהליך שהתלמיד עובר.  ציון נקודות הדרך שעבר וחשיבה משותפת על ציוני הדרך שעליו לעבור/להשיג בכדי להגיע למטרה האישית שלו. באותה ההזדמנות אני יוצרת שיח ותקשורת בינאישית המנוגדת להעדפותיהם של בני הנוער להסתתר מאחורי המקלדת והמסך ולהתכתב או להקליט הודעות קוליות. 

# data[].attributes.subject
מירב אלון
הסרטון עסק בסוגיות פסיכולוגיות בעידן הטכנולוגי והשפעתן על בני הדור הנוכחי העלה את הצורך במיידיות של בני הדור הנוכחי או דור האינסטנט, כפי שהוזכר. הכל צריך להיפתר כאן ועכשיו, במיידי. אין מקום לתהליך ארוך טווח ומשמעותי ("זה חופר"- כפי שהתלמידים שלי אומרים) הם מעדיפים פתרון מהיר של "כיבוי שריפה". כמחנכת כיתה אני דוגלת בעבודה אישית, ארוכת טווח עם התלמידים. תוך שיקוף התהליך שהתלמיד עובר.  ציון נקודות הדרך שעבר וחשיבה משותפת על ציוני הדרך שעליו לעבור/להשיג בכדי להגיע למטרה האישית שלו. באותה ההזדמנות אני יוצרת שיח ותקשורת בינאישית המנוגדת להעדפותיהם של בני הנוער להסתתר מאחורי המקלדת והמסך ולהתכתב או להקליט הודעות קוליות. 

# data[].attributes.headline
שילוב צרכים של ילדי האינסטנט בשיעורים לקידום למידה/ אולגה פרצובסקי 

# data[].attributes.subject
שילוב צרכים של ילדי האינסטנט בשיעורים לקידום למידה/ אולגה פרצובסקי 

# data[].attributes.body
בעידן החדש מוצבת בפני מורים משימה מורכבת מאוד- לשלב את הצרכים של הדור אינסטנט בתהליך למידה על מנת לשפר ולהוביל תהליכי למידה בכיתה .לתת מקום לביטוי עצמי של התלמיד, לצורך לקבל תגובה מיידית , לצורך בריגוש ובשיתוף. תלמידים מאבדים עניין מאוד מהר , קשה להם לנהל תהליך ארוך טווח ואחד מהתפקידים החשובים של המורה הוא לעזור לתלמידים לנהל את המשימות מורכבות על ידי פירק  לשלבים ובניית בקרה לכל שלב. וויסות עצמי בלמידה, קביעת מטרות לימודיות ובקרה עצמית מקבלים חשיבות רבה מאוד בתקופה העכשווית. מורה יכול לבנות סביבה בה תלמידים יוכלו לשתף את תוצרי הלמידה, לדון עם חברי הקבוצה ומורה, סביבה בעלת גירויים חזותיים  כגון סרטונים ומצגות , ומגוון דרכי הערכה כגון מבחנים בגוגל-פורמ עם פידבק מיידי...

# data[].attributes.headline
הפסיכולוגיה של הטכנולוגיה/ חן זריבץ
הסרטון מציג את השינוי המחשבתי שעובר על אדם בהתפתחות העידן הטכנולוגי. זיהוי בעיה כלשהי דורש פתרון מיידי של כאן ועכשיו, הקושי בדחיית סיפוקים ומצד שני חיפוש אחר מענה מהיר שיספק את הצורך מבלי באמת לרדת לעומקם של דברים. הרצון לדעת ולהיחשף נובעים מחשיפה מוגברת אל מגוון רחב של סוגי מדיה שונים. הרצון שלי הוא לחבר את התלמידים אל פתרון בעיה בדרך של הבנת הדרך המובילה אל הפתרון. לבוא דווקא מהמקום של לנסות ולעצור לרגע ולשאול שאלות במקום להמשיך להתקדם רק מתוך רצון לסיים כמה שיותר מהר את הדברים. הדגש הניתן הוא על הדרך אל התוצר ולא בהכרח התוצר עצמו. זהו שינוי שאינו קל לחלק מהתלמידים, אך בעבודה לאורך זמן, הם נוכחים לדעת כי הדרך אל התוצר חשובה לא פחות מהתוצר עצמו. 

# data[].attributes.subject
הפסיכולוגיה של הטכנולוגיה/ חן זריבץ
הסרטון מציג את השינוי המחשבתי שעובר על אדם בהתפתחות העידן הטכנולוגי. זיהוי בעיה כלשהי דורש פתרון מיידי של כאן ועכשיו, הקושי בדחיית סיפוקים ומצד שני חיפוש אחר מענה מהיר שיספק את הצורך מבלי באמת לרדת לעומקם של דברים. הרצון לדעת ולהיחשף נובעים מחשיפה מוגברת אל מגוון רחב של סוגי מדיה שונים. הרצון שלי הוא לחבר את התלמידים אל פתרון בעיה בדרך של הבנת הדרך המובילה אל הפתרון. לבוא דווקא מהמקום של לנסות ולעצור לרגע ולשאול שאלות במקום להמשיך להתקדם רק מתוך רצון לסיים כמה שיותר מהר את הדברים. הדגש הניתן הוא על הדרך אל התוצר ולא בהכרח התוצר עצמו. זהו שינוי שאינו קל לחלק מהתלמידים, אך בעבודה לאורך זמן, הם נוכחים לדעת כי הדרך אל התוצר חשובה לא פחות מהתוצר עצמו. 

# data[].attributes.headline
צריכים  רגישים  בעידן  הטכנולוגי /עמית  רז

# data[].attributes.subject
צריכים  רגישים  בעידן  הטכנולוגי /עמית  רז

# data[].attributes.body
הרצאה שמשקפת מציאות של מורה בכיתה , הצורך לסיים עולה כל פעם לגמור עם זה עןלה כל פעם המהלך הכנת תיק עבודה גם יצירת גרף תהליך גורם להם לזרז את הגרף , אבל לא פעם הם למדים שייש תהליכים שאין לדלג או לקצר ולכן יש קושי בהתמודדות שמתבטאת בחוסר מוטיבציה או רצון להפסיק כי זה קשה אז יש צורך של המורה לזהות צרכים רגשיים ועודד להחזיר את התלמיד לגרף המטלה , ושהתלמיד מסיים הוא לא מאמין בידע שרכשת או בדרך שעשה .........התמודדות בשיחה עם פנים לפנים קשה להם ולכן הרבה פעמים מבקשת מכתב התנצלות או מכתב הסבר .

# data[].attributes.headline
צרכיים רגשיים בעידן הטכנולוגי

# data[].attributes.subject
צרכיים רגשיים בעידן הטכנולוגי

# data[].attributes.body
רוית דומינסקי
שינויים לביצוע בכיתה- קצב שיעור שנותן מענה על הצורך במיידיות ובפידבק- למשל להכניס שימוש ב google form  מה שנותן פידבק מיידי על הידע.
אני אוהבת להשתמש בטטימר קצוב כדי ליצור עניין.
ליצור רהרגל של חידונים.
להשתמש בכדור קטן ולא מכאיב כדי ליצור פינג פונג תקשורתי.

# data[].attributes.headline
השימוש בטכנולוגיה / אילנה לרר

# data[].attributes.subject
השימוש בטכנולוגיה / אילנה לרר

# data[].attributes.body
הסרטון נותן הצצה נוספת למה שקורא לאדם בעידן הטכנולוגיה. הילדים, של היום מקבלים חיזוק משמעותי לסיפוק צרכים כאן ועכשיו. דור האינסטנט, הכל מהיר, הכל זמין, נחשפים להרבה מידע אבל כלום לא לעומק ועם משמעות. הם די בודדים, למרות החיבור התמידי למדיה. הכל מתנהל דרך המסכים. מסכי הנייד מעלים מסך ומעוררים קושי ביצירת קשר ובפיתוח יכולות בינאישיות. אין קשר עיין בין בני הנוער. קל להגיד כל דבר כי לא ממש רואים תמיד את הצד השני. הכל פרוץ, תמיד רוצים לשתף, לפעמים גם בדברים שאין כל כך סיבה שכולם ידעו. הדרך שלי להתגבר על השינויים המהירים היא לאפשר לתלמידים לנהל שיח. לדבר איתם ולהיישיר מבט בזמן הדיבור. לעודד אותם לשיח מכבד וסובלני. ללמד אותם מהי שפת גוף ואיך מקשיבים האחד לשני שהרי בעולם הטכנולוגי בוואטסאפ ובאינסטגרם וכיוצא באלה אפשר להתכתב בו זמנים עם כמה אנשים ולא ממש מקשיבים אחד לשני.
יש לנו כאנשי חינוך הרבה מאוד מה לעשות
מציעה להתחיל בזה שנהיה מודלים לחיקוי, כי בואו נודה באמת, (וזו נקודה למחשבה) גם אנחנו חוטאים בחלק מהדברים....

# data[].attributes.headline
איריס דליות
צרכים פסיכולוגיים חדשים שנולדו בעידן הטכנולוגי:
ראשית היה מעניין להקשיב להרצאה ולמצוא כלים הלכה למעשה להתמודדות בכיתות עם ילדי דור האינטרנט. הצורך בעריכה עצמית הוא אחד הדברים הבולטים בעידן הטכנולוגי אצל נערים ונערות . כל יום הם מסדרים לעצמם את המציאות שתהיה יפה, נקייה ומוצלחת מבחינתם הן: בסטורי , והן באינסטגרם ובפייסבוק.  העריכה העצמית הפכה לחלק בלתי נפרד מהם ולעולם לא תתפוס אותם מעלים תמונה שבה הם אינם נראים מעולה. השנה כמחנכת של כיתה בי"ב החלטתי להתייחס יותר לשימוש בפלאפונים בכיתה, להקפיד שהפלאפונים יהיו בתיק או בסלסלה ליד שולחן המחנך. לנהל שיחות אישיות ולנסות ולדובב אותם להסתכל לי בעיניים . השיחות הם טובות ומתגמלות על פי משוב שאני מקבלת מהם.

# data[].attributes.subject
איריס דליות
צרכים פסיכולוגיים חדשים שנולדו בעידן הטכנולוגי:
ראשית היה מעניין להקשיב להרצאה ולמצוא כלים הלכה למעשה להתמודדות בכיתות עם ילדי דור האינטרנט. הצורך בעריכה עצמית הוא אחד הדברים הבולטים בעידן הטכנולוגי אצל נערים ונערות . כל יום הם מסדרים לעצמם את המציאות שתהיה יפה, נקייה ומוצלחת מבחינתם הן: בסטורי , והן באינסטגרם ובפייסבוק.  העריכה העצמית הפכה לחלק בלתי נפרד מהם ולעולם לא תתפוס אותם מעלים תמונה שבה הם אינם נראים מעולה. השנה כמחנכת של כיתה בי"ב החלטתי להתייחס יותר לשימוש בפלאפונים בכיתה, להקפיד שהפלאפונים יהיו בתיק או בסלסלה ליד שולחן המחנך. לנהל שיחות אישיות ולנסות ולדובב אותם להסתכל לי בעיניים . השיחות הם טובות ומתגמלות על פי משוב שאני מקבלת מהם.

# data[].attributes.headline
רונן איתן שמחוני
מיד עם הבנת המששמעות ....מהסרט עלתה בי המחשבה שסבתא תמיד אמרה לי "אין על הדברים של פעם" פה זה מחבר אותי ללמידה בחברותא, נכון קשה אבל אפשרי מאוד בהתבסס על יצירת הבנה והחשיבות של הנושא בקרב הלומדים, מאמין שחלק ניכר ירתם ויסכים,
בשיטה של החברותא הישיבה קוראים יחד מפרשים כהבנת כל אחד ומסים לשכנע זה את זה לגבי הפרוש, המון מיומנויות טמונות בשיטה זו, אפשר לרענן אותה לכרטיסיות עבודה, לקבוצת חקר, אחר כך במליאה מגוננים על התזה שלהם או מעלים אותה , היום זה נקרא דיבייט,  אהבתי.

# data[].attributes.subject
רונן איתן שמחוני
מיד עם הבנת המששמעות ....מהסרט עלתה בי המחשבה שסבתא תמיד אמרה לי "אין על הדברים של פעם" פה זה מחבר אותי ללמידה בחברותא, נכון קשה אבל אפשרי מאוד בהתבסס על יצירת הבנה והחשיבות של הנושא בקרב הלומדים, מאמין שחלק ניכר ירתם ויסכים,
בשיטה של החברותא הישיבה קוראים יחד מפרשים כהבנת כל אחד ומסים לשכנע זה את זה לגבי הפרוש, המון מיומנויות טמונות בשיטה זו, אפשר לרענן אותה לכרטיסיות עבודה, לקבוצת חקר, אחר כך במליאה מגוננים על התזה שלהם או מעלים אותה , היום זה נקרא דיבייט,  אהבתי.

# data[].attributes.headline
תקשורת וקשב בעידן הטכנולוגי /שלומית סעדי

# data[].attributes.subject
תקשורת וקשב בעידן הטכנולוגי /שלומית סעדי

# data[].attributes.body
מתוך ההרצאה עולה הסוגיה שאני נתקלת בו בחיי היום יום
1. מיידיות
2. שעמום
3. קבעון מחשבתי
אני מנסה להוביל אותם לדחו סיפוקים. מאוד קשה להם יחד עם הצבת גבולות ויעדים קצרי טווח. חוץ מזה להוביל אותם לחשיבה מחוץ לקופסא דרך מודל אפרת ומביאה סרטונים ודיון בכל נושא שעולה . איך לצאת לפתרונות יצירתיים.כמו כן, אנו מנסים לדון בשעות הפנאי ולחשוף אותם לחוויות אחרות ממה שהם מכירים.
כמו כן, המאבק בשימוש בסלולרי בשיעור הינה סוגיה שעדיין לא מצאתי פתרון. אלא, אני מנסה שישתמשו ככלי עזר למציאת מידע . לתת להם כלים להתמודד עם סוגיות שעולות בחיי היום יום ולא לנסות למצוא פתרונות קסם. אלא, שיבוא מהם.

# data[].attributes.headline
פסיכולוגיה של טכנולוגיה/נאוה

# data[].attributes.subject
פסיכולוגיה של טכנולוגיה/נאוה

# data[].attributes.body
הסוגיות שהעלתה יעל שחר בסרטון הן:
לתלמידים של היום אין צורך להתאמץ ,הכל ניתן להם בלחיצת כפתור , יכולים להשיג הכל ללא גבול, יודעים הרבה דברים אך לא לעומקם, למרות היותם מחוברים למדיה הם דור בודד.
נוצרו צרכים חדשים בעידן הטכנולוגי:
1.עריכה עצמית
2.צורך במידיות ,מענה מהיר -אינסטנט
3.צורך בריגוש
4.צורך בשיתוף.
לדעתי ניתן לבצע בכיתה את הצורך בריגוש בעזרת תמונות מעניינות ובאיכות גבוהה,סרטונים קצרים,מעניינים ובאיכות גבוהה ומתן אפשרות לתלמידים למצוא את אותם סרטונים,שימוש במשקפי תלת מיימד .
והכי חשוב לתת לתלמידים זמן לעיבוד המידע בהשארת זמן בסוף שיעור .
כאשר אין בכיתה פלאפון.

# data[].attributes.headline
ילדי האינסטנט מעוניינים בתוצאות מידיות ואין להם סבלנות להמתין לבאות. לכן מאוד חשוב לי להראות לתלמידים לעיתים קרובות את ההספק שעשו עד היום וכמה נשאר לנו עד סוף השנה או עד תאריך הבגרות. 
העידן הטכנולוגי מקהה את הכישורים המילוליים של הנוער. אני פותחת בד"כ את שיעורי החינוך במתן הזדמנות לתלמידים לספר מקרה שחוו, שראו, ושהם רוצים לשתף אותנו בחוויה . לעיתים מתפתח דיון, שגורר תגובות של העמיתים. למשל, איך הייתי נוהג/מגיב  במקרה כזה?

# data[].attributes.subject
ילדי האינסטנט מעוניינים בתוצאות מידיות ואין להם סבלנות להמתין לבאות. לכן מאוד חשוב לי להראות לתלמידים לעיתים קרובות את ההספק שעשו עד היום וכמה נשאר לנו עד סוף השנה או עד תאריך הבגרות. 
העידן הטכנולוגי מקהה את הכישורים המילוליים של הנוער. אני פותחת בד"כ את שיעורי החינוך במתן הזדמנות לתלמידים לספר מקרה שחוו, שראו, ושהם רוצים לשתף אותנו בחוויה . לעיתים מתפתח דיון, שגורר תגובות של העמיתים. למשל, איך הייתי נוהג/מגיב  במקרה כזה?

# data[].attributes.headline
תקשורת וקשב בעידן הטכנולוגי \ אסתר ליליאן
ההרצאה שדנה במספר סוגיות פסיכולוגיות בעידן הטכנולוגי והשפעתן על הילדים בעידן זה, הציגה את הצורך של כולנו ביצירת קשרים עם הסובבים אותנו. כולנו מעוניינים ביצירת קשר וכולנו מעוניינים שהעומדים מולנו או הנמצאים מעבר למסך יקשיבו לדברינו ולהפך. 
בני הדור הנוכחי, אשר מרגישים צורך לשתף את העולם בכל רגע נתון בחייהם, מקיימים חלק ניכר מהקשרים החברתיים שלהם דרך המקלדת ויתר האמצעים הטכנולוגיים העומדים לרשותם. המערכות הטכנולוגיות מאפשרות להם ליצור מיסוך מיצירת קשר אמיתי ממנו הם עלולים להיפגע או מניהול קשר הדורש מהם מיומנויות בינאישיות מפותחות. 
כמחנכת חשוב לי מאד ליצור קשר אישי עם תלמידיי והוריהם. אני מתכתבת איתם באופן שוטף ואף מרבה לשוחח איתם פנים מול פנים. 
כמורה מקצועית, אני מאפשרת להם לדבר במהלך השעורים על נושאים שמעניינים אותם, נושאים אקטואליים ועוד תוך ניסיון לעודד אותם לדבר בשפה יפה, ובסבלנות. (לא תמיד בהצלחה, אך ממשיכה לנסות). 
מאמינה מאד כי הזמן שניתן ביצירת ההזדמנות לשוחח בשעורים (טלפונים לא מוכנסים לכיתות בבית ספרנו) מאפשר להם לתרגל את אותם מיומנויות. 
שלב נוסף שאשמח להוביל אותם אליו הוא ביצירת קבוצות DEBATE 
שבעזרתם יביעו דעתם תוך הקשבה האחד לשני. 

# data[].attributes.subject
תקשורת וקשב בעידן הטכנולוגי \ אסתר ליליאן
ההרצאה שדנה במספר סוגיות פסיכולוגיות בעידן הטכנולוגי והשפעתן על הילדים בעידן זה, הציגה את הצורך של כולנו ביצירת קשרים עם הסובבים אותנו. כולנו מעוניינים ביצירת קשר וכולנו מעוניינים שהעומדים מולנו או הנמצאים מעבר למסך יקשיבו לדברינו ולהפך. 
בני הדור הנוכחי, אשר מרגישים צורך לשתף את העולם בכל רגע נתון בחייהם, מקיימים חלק ניכר מהקשרים החברתיים שלהם דרך המקלדת ויתר האמצעים הטכנולוגיים העומדים לרשותם. המערכות הטכנולוגיות מאפשרות להם ליצור מיסוך מיצירת קשר אמיתי ממנו הם עלולים להיפגע או מניהול קשר הדורש מהם מיומנויות בינאישיות מפותחות. 
כמחנכת חשוב לי מאד ליצור קשר אישי עם תלמידיי והוריהם. אני מתכתבת איתם באופן שוטף ואף מרבה לשוחח איתם פנים מול פנים. 
כמורה מקצועית, אני מאפשרת להם לדבר במהלך השעורים על נושאים שמעניינים אותם, נושאים אקטואליים ועוד תוך ניסיון לעודד אותם לדבר בשפה יפה, ובסבלנות. (לא תמיד בהצלחה, אך ממשיכה לנסות). 
מאמינה מאד כי הזמן שניתן ביצירת ההזדמנות לשוחח בשעורים (טלפונים לא מוכנסים לכיתות בבית ספרנו) מאפשר להם לתרגל את אותם מיומנויות. 
שלב נוסף שאשמח להוביל אותם אליו הוא ביצירת קבוצות DEBATE 
שבעזרתם יביעו דעתם תוך הקשבה האחד לשני. 

# data[].attributes.headline
אחת הסוגיות שעולות א

# data[].attributes.body
אחת הסוגיות שעולות אצל הדור העכשווי בעידן הדיגיטאלי הוא הצורך במיידיות. הציון... הערכה ... הרווח... צריך להיות מיידי.
אני מאמינה וכך פועלת עם התלמידים שלי כיועצת חינוכית בהבניית תהליכים ארוכי טווח עם קביעת מטרות על, יעדים קצרי טווח, בניית מפה עם משוב הניתן להם ע"י עצמם לאחרים משמעותיים להם הקשורים לדרך אותה הם עוברים בכדי להשיג את היעד, חשיבה לעומק ויציאת פתרונות לקשיים בדרך , מציאת נקודות החוזק שעליהן כדאי להיתלה ולאחוז בהן, חשיבה מחודשת בעת הצורך.

לצערי , כפי שנאמר בסרטון הילדים מעדיפים היום את ההתכתבויות על פני השיחה הישירה ברמה החברתית.
לדעתי אפילו נקודה זו היא כבר פחות רלוונטית למול ההקלטה של ההודעות הקוליות הנשלחות על ידם במדיה כמו בוואטסאפ.
לכן, יש מקום רב לתרגל עימם דילמות, סיטואציות הכישורים חיים כאשר הם יושבים בקבוצה במעגל ו/או ישיבה פנים מול פנים.

# data[].attributes.headline
שלומית טבקמן - דור האינסטנט, הם צריכים הכל כאן ועכשיו ואין להם סבלנות לתהליכים ארוכים שאינם מספקים תוצאה מיידית. אחד הדברים שאני עושה בכיתות בהן אני מלמדת ובעיקר בכיתת החינוך שלי, היא ללמד אותם לחשוב לטווח ארוך. לא מדובר בעניין פשוט, אך ההתמדה והחזרה על העניין והפיכתו למנטרה בסופו של דבר משתרשת בהם ובלי להרגיש הם מתחילים לחשוב קדימה בידיעה שלא כל דבר שהם עושים יניב משהו באותו הרגע, המשהו הזה יכול להגיע גם בשלב מאוחר יותר בחייהם.

# data[].attributes.subject
שלומית טבקמן - דור האינסטנט, הם צריכים הכל כאן ועכשיו ואין להם סבלנות לתהליכים ארוכים שאינם מספקים תוצאה מיידית. אחד הדברים שאני עושה בכיתות בהן אני מלמדת ובעיקר בכיתת החינוך שלי, היא ללמד אותם לחשוב לטווח ארוך. לא מדובר בעניין פשוט, אך ההתמדה והחזרה על העניין והפיכתו למנטרה בסופו של דבר משתרשת בהם ובלי להרגיש הם מתחילים לחשוב קדימה בידיעה שלא כל דבר שהם עושים יניב משהו באותו הרגע, המשהו הזה יכול להגיע גם בשלב מאוחר יותר בחייהם.

# data[].attributes.headline
שני-הרצאה מעניינת שיורדת לעומק 

# data[].attributes.subject
שני-הרצאה מעניינת שיורדת לעומק 

# data[].attributes.body
הדברים שנוגעים בעולמם הפנימי של הנוער. אני מצליחה לראות ביומיום בבית הספר את ארבעת הצרכים אצל התלמידים מהצד שלהם: מצלמים עצמם 10 תמונות באותה פוזיציה ובוחרים אחת, הכי טובה, מוסיפים עריכה בתוכנות סנפצ'אט וכו' ומעלים לשיתוף באפליקציות החברתיות, הקושי שלהם לנהל שיחה פנים מול פנים- מתקשים למצוא את המילים הנכונות כדי להעביר את הרגש בו הם נמצאים. גם העניין של "כאן ועכשיו, בלי חפירות מיותרות" ניכר באופן בולט. אני לוקחת לכיתות את המלצה של יעל לפתוח שיעורים בשאלות מתוך רצון לעורר בהם סקרנות ועניין, לעודד אותם להשתתף ולהגיב לדברי החברים (אינטראקציה חברתית), לאמן את המוח לחשוב, את הפה לדבר ואת האוזניים להקשיב.

# data[].attributes.headline
אחת הסוגיות שמעלה יעל מן שחר היא הצורך של מי שנולד בעידן הדיגיטלי ב"עריכה עצמית". בעבר כשעסקנו בעריכה, היה לזה קשר ישיר לשפה- ערכנו את הטקסט שכתבנו מחדש, שינינו את המשלב הלשוני בו השתמשנו, כך גם התלמידים בכל מקצוע הקשור ביכולת שפתית.
היום מדובר בעריכה עצמית של משפטים בצ'טים, של תמונות שבוחרים להעלות לרשתות החברתיות, לתגוביות עוד ועוד.
הבעיה עם כך היא קושי פנימי, נוירולוגי של תלמידים לנהל שיחה עם מורים ובכלל עם מבוגרים. כשהם נולדים למציאות דיגיטלית, שיחת פנים אל פנים אינה מתגמלת.
אחד השינויים שניתן להכניס לכיתה לגבי עניין כל כך מהותי היא "אימון באמצעות שיח", לחבר בין תלמידים לא באמצעים מקוונים, לאפשר להם שיח בנושא קרוב לליבם, ללמד אותם ליהנות משיח פתוח... תחילה דרך שאלות "מוכנות מראש" ובהמשך דרך שיח פתוח. ללמדם לשאול שאלות פתוחות ומכוונות, לאפשר להם התנסויות מגוונות... דרך שאלות העוסקות בראיון למקום עבודה (דבר שיש להם צורך רב בו) ובהמשך דרך שאלות הפותחות נושאים הנוגעים לכולם, כגון הגיוס לצה"ל.

# data[].attributes.subject
אחת הסוגיות שמעלה יעל מן שחר היא הצורך של מי שנולד בעידן הדיגיטלי ב"עריכה עצמית". בעבר כשעסקנו בעריכה, היה לזה קשר ישיר לשפה- ערכנו את הטקסט שכתבנו מחדש, שינינו את המשלב הלשוני בו השתמשנו, כך גם התלמידים בכל מקצוע הקשור ביכולת שפתית.
היום מדובר בעריכה עצמית של משפטים בצ'טים, של תמונות שבוחרים להעלות לרשתות החברתיות, לתגוביות עוד ועוד.
הבעיה עם כך היא קושי פנימי, נוירולוגי של תלמידים לנהל שיחה עם מורים ובכלל עם מבוגרים. כשהם נולדים למציאות דיגיטלית, שיחת פנים אל פנים אינה מתגמלת.
אחד השינויים שניתן להכניס לכיתה לגבי עניין כל כך מהותי היא "אימון באמצעות שיח", לחבר בין תלמידים לא באמצעים מקוונים, לאפשר להם שיח בנושא קרוב לליבם, ללמד אותם ליהנות משיח פתוח... תחילה דרך שאלות "מוכנות מראש" ובהמשך דרך שיח פתוח. ללמדם לשאול שאלות פתוחות ומכוונות, לאפשר להם התנסויות מגוונות... דרך שאלות העוסקות בראיון למקום עבודה (דבר שיש להם צורך רב בו) ובהמשך דרך שאלות הפותחות נושאים הנוגעים לכולם, כגון הגיוס לצה"ל.