# data[].attributes.body
• Püsid graafikus ja jõuad asjad valmis tähtajaks
• Sul on vähem stressi, kuna kontrollid paremini oma tööde ja tegemiste mahtu
• Tuled oma töödega paremini toime ja saavutad oma potentsiaali
• Su enesekindlus ja usk endasse kasvab
• Väldid kattuvaid ülesandeid

# data[].attributes.body
Konspekteerimine on oluline, sest see:
• toetab mälu
• arendab väljendusoskust (lühem esitlus) ja mõtlemisvõimet (materjali läbi mõtlemine)
• mõjutab õpitulemust
• aitab koondada tähelepanu teemale, • vähendades seega töötava (lühiajalise) mälu kognitiivset koormust
• aitab õpitavat meelde jätta

# data[].attributes.headline
Teiste autorite mõttete kasutamine oma tekstis

# data[].attributes.subject
Teiste autorite mõttete kasutamine oma tekstis

# data[].attributes.body
•Refereerimine– teise autori mõtte väljendamine oma sõnadega, jäädes neutraalseks
1) Teemakeskne meetod – üldtuntud väite esitamine.
2) Autorikeskne meetod – autori (ja allika väljaandmisaasta) rõhutamine.
•Tsiteerimine – allikast pärineva mõtte sõna-sõnaline kasutamine oma töös.
•Kasutatud allikate loend – kõik materjalid (raamatud, teatmeteosed, teadusartiklid), mida oled oma töös kasutanud.

# data[].attributes.body
...ehk loomevargus on teiste autorite teoste või nende osade avaldamine enda omadena või nende ulatuslik kasutamine allikale viitamata.
•…kellegi teise teksti või mõtete esitamine enda nime all
•Kõige sagedam põhjus: halb viitamisoskus

# data[].attributes.body
Koostöö sujus. Probleeme tekkis lõpus kommunikatsiooniga, aga üldiselt vastuolusid ei tekkinud. Otsutasime päris kiiresti ära, mida rühmatöö tegemiseks kasutame. Suhtlesime vajadusel Facebooki teel. Üldjoontes oleme saavutatud tööga rahul ja kõik on oma vigadest õppinud. Kindlasti saime siit kursuselt hulgaliselt uusi kogemusi ja vajalikke teadmisi, mida saame rakendada igapäevaelus.

# data[].attributes.body
Cassandra 35%
Lisbeth 35%
Georg 30%

# data[].attributes.body
...on protsess, kus praktiliste kogemuste vahendusel kujunevad õppija tegevusvõimes või käitumises suhteliselt püsivad muutused.

Õpihoiakud
• Pindmine õpihoiak (surface approach to learning)
• Sügav õpihoiak (deep approach to learning)
Strateegiline õpihoiak
• Tahtlik õppimine- õppija proovib teadlikult omandada uut informatsiooni või tegevusoskusi
• Tahtmatu õppimine- tegu teadvustamata protsessiga
Õpistiil/kognitiivne stiil
• Analüütiline vs holistiline; visuaalne vs verbaalne

# data[].attributes.body
Lisbeth:
Võrreldes kursuse algusega, olen rohkem kasutanud ajaplaneerimist. Kui enne arvasin, et see on pigem tüütu tegevus, siis tegelikult on see mulle vägagi kasuks tulnud, eriti õpingute ja tööde meelespidamisega.
Tahaksin veel muuta oma motiveeritust. Tihti kõvasti vaeva nähtud tööde ja õpinugtega ei tule alati hea tulemus, mistõttu langeb mul ka motivatsioon ja mistõttu ma olen hakanud ka rohkem prokrastineerima.
Olen kindlasti ajaga paremini hakkama saanud ning usun, et ka olen omandanud kõige soodsamad õppimistiilid.

Cassandra:
Mina hankisin endale märkmiku, mis on aidanud oma tegemistel silma peal hoida ning vajadusel on olnud lihtsam plaane muuta.

Veel sooviksin ma muuta oma õppimisstiili: ma ei ole veel endale seda õiget leidnud, praegune stiil töötab, kui mitte kõige paremini.

Mina saavutasin oma eesmärgid, mis ma kursuse alguses endale lõin: õppisin midagi uut ning proovisin muuta oma õppimist.

Georg:
Olen teinud endale igaks nädalaks ajakava, selle järgimine on enamjaolt õnnestunud. Ma olen saanud enda tegemised hulga paremini organiseeritud ja mul selgem ettekujutus enda päevast.
Enda õpiharjumuste muutmiseks on mul veel vaja leida motivatsiooni nende ainete vastu, mis mind nii väga ei huvita (humanitaarained).
Jah, eesmärk on täidetud. Ma oskan/suudan enda aega nüüd paremini planeerida ja tänu sellele on mul rohkem selgust oma plaanides ning lihtsam on mahutada ootamatult tekkinud ülesandeid.

# data[].attributes.body
• Õpioskused ülikooliks videoloengute slaidid
• https://goo.gl/YmbqLc

• https://goo.gl/kGKatS
• https://goo.gl/VPQquE
• https://goo.gl/m9Tm7Q
• https://goo.gl/inZyv4
• https://goo.gl/gHXQ8c

# data[].attributes.body
Motivatsioon on motiivide kogum, mis ajendab inimest mingil viisil toimima.

Jaguneb:
• Sisemine motivatsioon
• Välimine motivatsioon

Motivatsiooni mõjutavad tegurid on:
• Huvi
• Emotsioonid
• Edu

Prokrastinatsioon on viivitamine või millegi edasi lükkamine.

Prokrastineerijad jagunevad:
• Aktiivsed
• Passiivsed