# data[].attributes.body
Går fra en konkret handling bliver mønster gyldig
= Almen gyldig, handlings princip

# data[].attributes.body
Mennesket er fordømt til frihed.
(Menneskeskabt, enhver lov, regel, norm)

# data[].attributes.body
Tolker jesu forkyndelse ud fra de eksistensfilosofiske motiver, som f.eks kaldet til omvendelse vil være et kald til at overtage ansvaret for sit eget liv eller hvis man ser syndernes forladelse vil det ses som en mulighed for det skyldne mennesket at leve igen. Eksistensteologien afmytologisere altså jesu forkyndelse ud fra forældet mystiske livsopfattelse.

# data[].attributes.body
Kirkegaard mener, mennesket har frihed og det kan vælge

Mennesket har frihed til sig selv, ''Det kan ville sig selv - eller det kan nægte at være sig selv''

Mennesket valg for frihed er dybereliggende.

Valg:

Mennesket kan først komme i gang med at være menneske gennem et valg.

Når mennesket befinder sig i en krisesituation må det naturligvis vælge.

Vælge imellem pligt og tilbøjelighed eller mellem to forskellige pligter, som i den pågældende situation ikke begge kan opfyldes.

Efter eksistensfilosofiens opfattelse bliver der aldrig forlagt noget på forhånd, der forligger kun forskellige faktiske handlingsmuligheder'

Ansvar:

Mennesket i den konkrete handlingssituation bærer ikke ansvaret for om det er det rigtige valg.

Det bærer ansvaret at det det har valgt er det rigtige.

Mennesker kan ikke undgå at bruge satre's udtryk: Sådan jeg handler nu, skal hvert menneske handle.

Det er ens pligt som menneske at tage ansvar for ens handlinger. Man kan ikke skyde ansvaret på noget andet

# data[].attributes.body
når Kierkegaard taler om, at mennesket har frihed, mener han noget andet, end at mennesket har fri vilje.

Kierkegaard mener, at mennesket ikke har frihed til det ene eller det andet, men det har frihed til sig selv; det kan ville sig selv - eller det kan nægte sig selv. Det kan vælge sig selv  - eller nægte at vælge sig selv.

# data[].attributes.headline
s. 358    frihed, valg, ansvar og skyld:

# data[].attributes.subject
s. 358    frihed, valg, ansvar og skyld:

# data[].attributes.body
Disse begreber bliver for Kierkegaard helt fundamentale, da man kun ud fra dem overhovedet kan gøre rede for, hvad det er/vil sige at være menneske.

# data[].attributes.headline
s. 359    Mennesket er tvunget til at være Gud: 

# data[].attributes.subject
s. 359    Mennesket er tvunget til at være Gud: 

# data[].attributes.body
I det henseende hvor eksistensfilosofien bygger på Nietzsches ord om, at Gud er død, er mennesket tvunget til  - ikke i ord, men i handlinger  - selv at frembringe de idealer, værdier og normer, der gør det muligt for mennesket at orientere sig i verden.

# data[].attributes.body
befrielse for mytiske og irrationelle forestillinger

# data[].attributes.body
De egenskaber og forhold der tilsammen giver noget dets særpræg og bestemmer dets kvalitet.

# data[].attributes.body
siden mennesket ikke har nogen fri vilje, så har det ikke nogen skyld, men hvis vi, i kraft af vores frihed, vælger os selv, påtager vi os også vores skyld. Gennem kristendommen kan vi mennesker redes fra skyld.

# data[].attributes.headline
1.	Den menneskelige frihed, ifølge Kierkegaard:

# data[].attributes.subject
1.	Den menneskelige frihed, ifølge Kierkegaard:

# data[].attributes.body
Mennesket har ingen fri vilje, og derfor kan det heller ikke have nogen skyld. Kierkegaard mente dog at mennesket kan vælge, at det kan overtage sig selv, og med det mente han, at mennesket ikke har frihed til dette, men det har frihed til sig selv; det kan ville sig selv — eller det kan nægte at ville sig selv. Det kan ikke vælge mellem dette, men det kan vælge sig selv — eller nægte at vælge sig selv.