# data[].attributes.body
1. Bestem genre og hovedfunktion.
Den forensiske tale (den juridiske tale) Docere - informere og formidle
Den epidekitiske tale (lejlighedstalen) Delectare - at underholde

2. Hvordan er funktionen og formålet manifesteret i teksten?
Vi bliver informeret – vha af de nævner en hjemmeside man kan undersøge. Og så er det den epidekitiske tale, fordi det er noget det er noget der sker i nutiden/ lidt i fremtiden ”I denne sæson, i det her år” men inden for en kommende periode.
3. Har teksten flere funktioner og hvad betyder det for teksten?
Ja altså den har først og fremmest til formål at informere om de her 6 kommende forestillinger.
4. Hvilke retoriske valg har afsender truffet med sin sproglige udformning?
Aptum (passende sprog), Perspicuitas (Det klare sprog)
5. Er det typisk for genren eller uventet?
Det er vel typisk.

6. Lever ytringen op til genrekonventionerne?

7. Diskuter genrens betydning for ytringens form og indhold.

# data[].attributes.body
1. Bestem genre og hovedfunktion.
- Genren i vores ytring er under genren den deliberative tale, der har funktionen at overbevise altså movere.
2. Hvordan er funktionen og formålet manifesteret i teksten?
- Funktionen manifesterer sig, da de vil overbevise os om at købe deres produkt, ved at komme med en advarsel i starten af ytringen, og derefter opfølge med en løsning, altså at købe deres produkt.
3. Har teksten flere funktioner og hvad betyder det for teksten?
- Teksten er også docerende, altså at den vil formidle information om bakterier.
4. Hvilke retoriske valg har afsender truffet med sin sproglige udformning?
- Sprogligt er den enkel og informativ, og ikke akademisk eller formel.
5. Er det typisk for genren eller uventet?
- Det er meget typisk for genren, da den er let tilgængelig og forståelig.
6. Lever ytringen op til genrekonventionerne?
- ???
7. Diskuter genrens betydning for ytringens form og indhold.

# data[].attributes.body
Borger.dk

1. Bestem genre og hovedfunktion.
Genre: den deliberative tale
hovedfunktion: Docere + Movere

2. Hvordan er funktionen og formålet manifesteret i teksten?
Funktionen er manifesteret i teksten ved at man bliver informeret omkring ansøgninger  + tilmeldinger der er til modtagerens fordel.
Formålet er derfor, at få seerne til at begynde at bruge borger.dk i fremtiden

3. Har teksten flere funktioner og hvad betyder det for teksten?
Tekstens sprog er informerende hvilket gør at man bliver sat ind i det + der er en masse eksempler på hvad der gavner en.
Docere: Informere og formidler til modtagerens fordel
Movere: Overbeviser ved brug af eksempler

4. Hvilke retoriske valg har afsender truffet med sin sproglige udformning?
Tager meget hensyn til modtager ved at vise de fordele der er. Gør brug af ethos (troværdighed)

5. Er det typisk for genren eller uventet?
Typisk for genren (informerende)

6. Lever ytringen op til genrekonventionerne?
ja, da den opfordrer til noget der skal ske i fremtiden, og noget der kan ændre på fortiden.

7. Diskuter genrens betydning for ytringens form og indhold.
Da vi arbejder med den deliberative tale, skal den helst virke troværdig, men mest overbevisende. Her diskuteres fremtidige handlinger, som hele denne tekst jo "pointer" på.

# data[].attributes.body
Victoria, Carla, Betinna, Oliver, Freja og Olivia P
1. Bestem genre og hovedfunktion.

Genre: ?:)

Hovedfunktion: docere

2. Hvordan er funktionen og formålet manifesteret i teksten?

Funktionen er manifesteret i teksten ved at man som modtager får informationer omkring tilstanden i Syrien, og hvordan UNICEF prøver at hjælpe. Formålet præsenteres ved, at UNICEF skriver “[...] tak for for støtte”, hvor man her ved at deres formål er at modtage bidrag der hjælper børnene i Syrien.

3. Har teksten flere funktioner og hvad betyder det for teksten?

Der er en hybrid mellem docere og movere, men dog er der mest docere i reklamen, da den informere om de sultne børn, da det kommer til udtryk som det første. Der bliver benyttet meget logos, herunder tal og statistik, hvilket understøtter docere.

4. Hvilke retoriske valg har afsender truffet med sin sproglige udformning?

Afsenderen har valgt at indlede med en lille historie om pigen som ses på billedet, hvilket allerede her skaber noget patos i modtageren. Samtidig har afsender brugt et meget tydeligt og enkelt sprog, for at kunne fange alle målgrupper, og få hjælpen til at støtte op om projektet. Unicef bruger “Vi”, og taler særdeles til modtageren, hvor det ligger implicit, at dette problem er hele verdens problem, og at alle bør støtte op, og donere penge.

5. Er det typisk for genren eller uventet?

Det er typisk for genren, da budskabet i sådanne reklamer ofte fremprovokerer nogle “følelser” hos modtageren ved brug af denne form for billeder. Derfor er det ikke noget uventet for genren. Samtidig er den lille tekst nem forståelig, hvilket også passer fint, da alle skal kunne læse og forstå.

6. Lever ytringen op til genrekonventionerne?

ja, da reklamen både virker sympatisk og troværdig, hvilket er en vigtig del af denne genre.

7. Diskuter genrens betydning for ytringens form og indhold.

Da vi arbejder med en forensiske tale, er det vigtigt at sagen bliver fremstillet klart og overskueligt, hvilket der er lagt vægt på i denne reklame. Desuden er det vigtigt at dette bliver fremstillet som noget troværdigt, hvilket der også er blevet gjort her, da Unicef i forvejen har et autoritetsnavn, og er kendt for at samle penge ind til gode formål.

KL Miami

# data[].attributes.body
Ahmad, Laura, Lissau, Hannah, Mikas og Emilia.

1. Bestem hovedfunktionen. Genren i teksten kunne være den delibarative. En af grundene til dette, er at man for eksempel kan stemme på afsenderen. Den prøver desuden også at overbevise modtageren, om at man skal gøre noget for at sikre rent vand i fremtiden.

2. Hvordan er funktionen og formålet manifesteret i teksten? Teksten moverer ved at overbevise modtageren, om at der skal gøre noget, og man endda selv kan være med til at gøre en forskel. Den docerer ved at bruge fakta som fx ”Vi leverer vand til over 1 mio. forbrugere…”

3. Har teksten flere funktioner og hvad betyder det for teksten? Ja, det kan godt diskuteres, om denne tekst også har en form for den epidetiske i sig, da denne er skrevet på grund af et valg der skal tages. De har endda lavet en sektion kun med vigtige datoer. Det kan resultere i at modtageren skal beslutte sig, om han/hun er overbevist og ønsker at deltage i det politiske problem.

4. Hvilke retoriske valg har afsender truffet med sin sproglige udformning? Afsenderen starter med et spørgsmål, som skal fange modtageren og gøre så modtageren har lyst til at læse videre. De vælger så at etablere deres etos ved at sige hvad de står for, og modtageren bliver har bekræftet i, at det er eksperter der har skrevet dette. Der kan også findes lidt logos og en smule patos i teksten.

5. Er det typisk for genren eller uventet? Hvis man overanalyserer ordene ”vand og klima” er det ret typisk at det ville tages politisk op, og der vil derfor være delte meninger, om hvordan den rigtige opfattelse af hvordan det skal håndtæres er. Det er heller ikke uventet, at der bygges meget på etos, fordi det skal virke som om, at det er nogle eksperter der har styr på det. Så det er nok meget typisk for genren.

6. Lever ytringen op til genrekonventionerne?  Vi synes faktisk at den skifter lidt mellem at virke overbevisende og politisk til at hælde til den epidetiske genre. Så forventningerne ændres lidt gennem læsningen.

7. Diskuter genrens betydning for ytringens form og indhold. På grund af den skiftende form af den politisk og lejlighedsgenren, kan problemet muligvis godt overskygges på grund af, at de sidste 2 sider fungerer som en form for brugsanvisning.