# data[].attributes.headline
רונית שרון על אימוץ ילדים בישראל

# data[].attributes.subject
רונית שרון על אימוץ ילדים בישראל

# data[].attributes.attachment_link.title
רונית שרון על אימוץ ילדים בישראל 25.10.2015

# data[].attributes.attachment_link.description
מתוך תכנית הבוקר עם תמי מולד חיו: רונית שרון, פסיכותרפיסטית, מטפלת זוגית ועו"ס על הקריטריונים למסירת ילדים לאימוץ ועל התהליך. על כ-מאה ילדים בגילאים שונים אשר נמסרים מדי שנה לאימוץ בישראל, על המשמעות של הליך האימוץ שמעניק להורה מעמד חוקי לחלוטין על ילד שנולד להורים אחרים, מעמד בלתי הפיך, שמנתק את הילד המאומץ באופן מוחלט מהוריו הבילוגיים.

# data[].attributes.headline
רגע אחרי שמחליטים לאמץ

# data[].attributes.subject
רגע אחרי שמחליטים לאמץ

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
נענע 10 - דוקו

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מצב הילד והיסטוריה משפחתית
המדיניות היא שההורים המאמצים מקבלים את כל האינפורמציה הידועה על מצבו של המועמד לאימוץ. לעיתים אין ברשותנו אינפורמציה מלאה אודותו והדבר מהווה בעיה (לרוב כתוצאה מהריונות לא מפוקחים). בדומה להורות ביולוגית, מצוי באימוץ אלמנט של חוסר ודאות. מי שבכוונתו לאמץ חייב לדעת זאת.
אחד הדברים שנחפש בהורים מאמצים הוא היכולת לקבל את השונה, למצוא את השווה ולכבד את ההורה הביולגי. ההורה הביולגי אינו חלק מהמציאות המשפחתית החדשה שנוצרת, אך יחד עם זאת הוא מצוי בעמדה מסוימת. היכולת לחיות עם ההכרה בקיומו של ההורה הביולוגי ולא לגנותו, אלא להבין את יכולותו כהורה למסור לאימוץ, הינם דברים חשובים. מי שמאמץ ילדים בוגרים יותר צריך בעיקר סובלנות . צריך לזכור כי ילד הוא קודם כל ילד. אחרי שזוג או אדם פונים ומגיעים לשירות, תתלווה אליהם פקידת סעד. ישנן פגישות עם עובדת סוציאלית לשם איבחון פסיכו - סוציאלי, שם תידון בין השאר הדרך שעברו בטיפולים עד כה. כמו כן, יבדק גם גליונם הפלילי והרפואי של בני הזוג. הזוגות יקבלו הסבר על האימוץ ועל התהליך המיוחד. הבדיקה הפסיכולוגית היא היחידה הכרוכה בתשלום עבור ההורה המאמץ, באימוץ בארץ. בסופו של תהליך, כל החומרים שנאספו ירוכזו לדו"ח, שיגיע לידי הועדה המחליטה. חשוב לציין, שהמועמדים לאמץ אינם נידחים למעט מקרים חריגים במיוחד. הדחייה יכולה להיות מסיבות של זוגיות בעייתית, פתולוגיה נפשית קשה, מחלות בעלות השפעה כלשהיא על האימוץ, או אנשים שאינם כשירים רפואית. כאמור, מעטים הזוגות שידחו.

מה לגבי העניין הכלכלי? האם מצבו הכלכלי של בני הזוג משפיע?
גם העניין הכלכלי נבדק, אבל ברמה הבסיסית ביותר - האם בני הזוג מסוגלים לפרנס ילד.

זוהי אפוטרופוסיות על ילדים והאחריות היא גדולה. בני הזוג נדרשים להיות הורים סבירים, שיוכלו לספק הורות סבירה ונורמטיבית, משפחה לגדל ילד. זהו קנה מידה לגיטימי בכל העולם. זוג שאושר ועומד לקבל ילד ידרש לקחת חלק בקבוצת הכנה להורות מאמצת. הקבוצה מהווה תהליך של הריון באופן סימבולי. ידונו הדברים היומיומיים כגון, כיצד לספר לילד על אימוצו, איך מכינים את המשפחה ואת הסביבה לקראת הילד ועוד. לרוב הקבוצות הללו יהפכו לקבוצות תמיכה. ישנו מכנה משותף חזק מאוד, המאפשר לחלוק דברים אינטימיים וקשיים, שאף נשמר לאורך שנים. לעיתים הילדים נעשים חלק מהקשר ונהפכים חברים.

אז מדוע התחושה היא שאימוץ ילד בארץ הוא פרוייקט כל כך מסובך?
"יש בלבול בציבור בין העובדה שההמתנה מאוד ארוכה לבין התהליך. אומרים שזה נורא ארוך ושמכבידים, אבל זה בעיקר ההמתנה שקשורה בביקוש, ולא בתהליך עצמו".

ההבדל בין אימוץ בארץ לבין אימוץ בחו"ל
"למרות שמי שנרשם לאימוץ בין ארצי מזרז את התהליך, בתקופה האחרונה תהליכי האימוץ הבינלאומי נהיו קשים בין היתר מסיבות פוליטיות. ישנן מדינות שבהן מוצגות תמונות התינוקות ומהן אפשר לבחור. "בישראל זה לא ככה וטוב שכך" אומרת אורנה. בישראל חושפים נתונים והמועמדים רשאים להגיד "לא".

"בשונה מהאימוץ בארץ, האימוץ הבין ארצי עולה כסף. המתבצע ישירות בעזרת משרד הרווחה והשירות למען הילד, האימוץ הבין ארצי מתבצע באמצעות עמותות בפיקוח משרד הרווחה ועלותו עד 22,000 יורו. לאחרונה אושרו תקנות סבסוד האימוץ על ידי העמותות, ויפורסמו בקרוב".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מיקי חיימוביץ'

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
השירות למען הילד

# data[].attributes.attachment_link.title
רגע אחרי שמחליטים לאמץ

# data[].attributes.attachment_link.description
מצב הילד והיסטוריה משפחתית המדיניות היא שההורים המאמצים מקבלים את כל האינפורמציה הידועה על מצבו של המועמד לאימוץ. לעיתים אין ברשותנו אינפורמציה מלאה אודותו והדבר מהווה בעיה (לרוב כתוצאה מהריונות לא מפוקחים). בדומה להורות ביולוגית, מצוי באימוץ אלמנט של חוסר ודאות.

# data[].attributes.headline
כל מה שצריך לדעת על הליך האימוץ

# data[].attributes.subject
כל מה שצריך לדעת על הליך האימוץ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בשנת 2014 אומצו בישראל 372 תינוקות וילדים. על פי נתוני 'השירות למען הילד', 121 ילדים (33%) אומצו בישראל, 35 (9%) אומצו בחו"ל, 163 (44%) אומצו על ידי חד מיניים ו-53 (14%) הם במסגרת אימוץ קרובים. מספרים אלה ממשיכים ועולים עם השנים, ועל כן מחייבים שיח מקצועי ואנושי על מנת לשפר את הצלחת תהליך האימוץ.

תהליך אימוץ ילדים במדינת ישראל הינו תהליך פורמאלי, שיש לו כמה שלבים שחלקם נבנו על מנת להכין את ההורים המאמצים וחלקם לאפשר למערכת להכיר את אותם הורים מיועדים לאמץ. בתחילת התהליך ומהרגע שנעשתה פניה ל'שירות למען הילד', נפתח תיק בקשה לאימוץ ומתקיימת היכרות עם פקידת הסעד, עובדת סוציאלית שהוכשרה לכך.

עוד על אימוץ:

חזק ואמץ: סיפורי אימוץ בין יבשתי

ילדים יקרים: זעקת ההורים המאמצים

אימוץ בישראל? חכו אתם 7 שנים. נס חוק הביציות

בתהליך ישנם הורים המבקשים "עבודת הכנה" נוספת ומצטרפים לקבוצות מיועדות לאימוץ - כך שחשוב להבדיל בין השירותים הבסיסים (הן הבסיס הפורמאלי לאימוץ), לבין שירותים הניתנים להורים שמעוניינים לקבל כשירות נוסף מהשירות למען הילד של הביטוח הלאומי.
כמו בנושאים רבים והחלטות חשובות שאנו עושים כיום, אנשים בכלל והורים בפרט רוצים ופתוחים יותר לקבלת ייעוץ והכוונה לפני שהם מקבלים החלטות גורליות בחייהם, ומומלץ לבדוק אילו כלים נוספים - שירותי ייעוץ, הכוונה או טיפול מקדים לתהליך אימוץ ילדים קיימים וכיצד ניתן להשתמש בהם. אימוץ הוא תהליך שונה שחשוב להכיר אותו לפני ולקבל כמה שיותר מידע.
אימוץ תינוק שהיה כמה ימים בבית תינוקות והועבר ישירות למשפחה שונה מאימוץ של תינוק ששהה כמה חודשים או מאימוץ ילד בוגר. ככל שהזמן שעבר ממושך יותר, שהילד והוריו המאמצים לא חוו את תהליך ההורות הבסיסי - כדוגמת פעולות אינטימיות של החלפת חיתולים, חיבוק, קרבה וחום, כך נוספים אתגרים וקשיים - של התינוק וגם של ההורים המאמצים.

הקטיעה שנוצרת כאשר הילד מגיע להוריו המאמצים בגיל מבוגר יותר, הינה משמעותית ובכוחה לשנות את הדיאלוג המשותף בחיי המשפחה המתהווה.

משפחה מאמצת, בגלל היותה שכזו, מקבלת לעיתים תירוץ לפתח מנגנון הגנה נוסף למקרה של "אכזבה" מהילד. גם אצל הורים במשפחות ביולוגיות כאמור, ישנה פנטזיה על "הילד המושלם". פנטזיה זו, עלולה לגרום בשלבים מסוימים לאכזבה עבור ההורים אשר שואלים שאלות על טיב איכות ילידיהם, והאם הם מגשימים את ציפיותיהם.
שאלות אלו קשות עוד יותר עבור הורים מאמצים שעלולים לחוות תהליך פסיכולוגי של אובדן, בגלל אותה פנטזיה. מנגנונים פסיכולוגיים אלו, הכוללים האשמות וכעסים, מופנים לרוב על ההורים הביולוגיים והשירות הפסיכולוגי. עם הכוונה נכונה ניתן להמיר את ההסתכלות על החוויה ככאב ואבדן - להשלמה, קבלה ואיסוף האיכויות של המשפחה המשותפת, וכיצד כל גורם במשפחה תורם לשלמותה. עוד לפני גיל הבגרות עלולות להופיע לעתים חוויות קשות עם הילדים שכבר מודעים לכך שהם מאומצים (כדוגמת אי שביעות רצון של הילדים מהוריהם, או רצון להכיר ולהכיר את הוריהם הביולוגים). לכן למרות הקושי והבהלה שחוויות אלו עלולות ליצור, חשוב שההורים יהיו מוכנים להתמודדות במצבים הרגישים הללו.
תהליך ה"תהייה", של הילד על עברו ומקורו - "מאיפה באתי?" או "מי הם הורי האמיתיים?" צריך להתנהל כדיאלוג משותף. שיחה על תהליך האימוץ אינה מתחילה ונגמרת ביום אחד.
בכל בית ישנם דפוסים שונים בהם הילד מודע לחיים שקדמו לו לפני שנולד. יש משפחות, שמדברות עם הילד ומשתפות בסיפורים משפחתיים וכך הלאה. ילדים מאד קטנים שואלים את הוריהם שאלות מאתגרות כאשר הם נפגשים את התמונות והסיפורים המשפחתיים, וכאן בעצם מתחיל התהליך, אשר ממשיך בתהייה של הילדים והרצון הטבעי להדמות להוריהם וחווית המפגש עם הסביבה והמידע שמגיע מהמסגרות מחוץ לבית. הורים שמקבלים הכשרה יודעים איך לומר זאת נכון לילד בכדי לא ליצור אצלו לחץ רגשי גדול יותר, הרי זהו מפגש של כאבים משותפים, של אנשים שרצו להיות הורים וילד שלא היו לו הורים והוא היה צריך אותם. על ההורים להיזהר מהרצון שיש לרבים מהם ולהציג עצמם כ"מושיעים" או "מצילים" של הילד, כדי להימנע כאמור משאלות קשות שהילד עלול לשאול את עצמו ואותם. התהליך לספר את הסיפור המשפחתי הינו אחד האתגרים הקשים ביותר להורים מאמצים ולילד לקבל.
כאשר הילד הגיע לגיל 18 (הגיל הקבוע בחוק) קיים במקרים רבים רצונו לפנות לרשויות בבקשה לפתיחת תיק האימוץ. יש להתייחס לצרכים שלו, יחד עם זאת, לשמור על הנער הבוגר שלא ייפול.

אם זה חשוב לו וזוהי חוויה רגשית לא קלה - אזי המשפחה צריכה להתייצב לצדו. חשוב מאד לא להתנגד לרצונותיו וצרכיו, כי יכולה להתקבל מהנער תגובה נגדית קשה במיוחד עבור חוויה זו.

ביום שני 18/5/15 יתקיים ב'מרכז המורים' באר שבע יום עיון שנתי "העוצמה באימוץ" הפתוח לקהל הרחב, אנשי מקצוע ומשפחות מאמצות.

מיכל וייס, עובדת סוציאלית ומטפלת משפחתית, מרכזת נושא אימוץ ב ת.ל.מ

# data[].attributes.attachment_link.title
לאמץ ילד: כל מה שצריך לדעת על התהליך

# data[].attributes.attachment_link.description
בשנת 2014 אומצו בישראל 372 תינוקות וילדים. על פי נתוני 'השירות למען הילד', 121 ילדים (33%) אומצו בישראל, 35 (9%) אומצו בחו"ל, 163 (44%) אומצו על ידי חד מיניים ו-53 (14%) הם במסגרת אימוץ קרובים. מספרים אלה ממשיכים ועולים עם השנים, ועל כן מחייבים שיח מקצועי ואנושי על מנת לשפר את הצלחת תהליך האימוץ.

# data[].attributes.headline
ילדים מאומצים ומשפחות מאמצות

# data[].attributes.subject
ילדים מאומצים ומשפחות מאמצות