# data[].attributes.headline
Manserock - Musakisa (näyttely Vapriikissa)

# data[].attributes.subject
Manserock - Musakisa (näyttely Vapriikissa)

# data[].attributes.headline
Pelit ja pelaaminen (Pelimuseo) - Pelimuseon synttäri 7.2. 

# data[].attributes.subject
Pelit ja pelaaminen (Pelimuseo) - Pelimuseon synttäri 7.2. 

# data[].attributes.headline
Postia ja bittejä - näyttely (tulossa Postimuseoon)

# data[].attributes.subject
Postia ja bittejä - näyttely (tulossa Postimuseoon)

# data[].attributes.attachment_link.description
Uusi pitkäkestoinen näyttely kertoo viestivän suomalaisen ja Postin tarinan. Näyttelyssä yhdistyvät historia, teknologia ja tunteet. Interaktiivinen ja pelillinen sisältö tekee siitä ainutlaatuisen.

# data[].attributes.body
Jalkapallon EM-kisat, Suosituimpien suomalaiset artistit, Olympialaisten seuraaminen, Tampere -kysely, urheilun seuraaminen

# data[].attributes.headline
Olympialaisten seuraaminen, liigajääkiekko, mistä tyylisi syntyy, musiikkimaut, mistä haaveilet

# data[].attributes.subject
Olympialaisten seuraaminen, liigajääkiekko, mistä tyylisi syntyy, musiikkimaut, mistä haaveilet

# data[].attributes.headline
Jalkapallon MM-kisat (uusi näyttely avautuu Vapriikissa)

# data[].attributes.subject
Jalkapallon MM-kisat (uusi näyttely avautuu Vapriikissa)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Samalla kuin veikkaillaan, kuka voittaa Kanadassa, USA:ssa ja Meksikossa järjestettävät kisat, Vapriikin näyttelyssä palataan aiempien kisojen ikimuistoisiin tunnelmiin. Näyttely esittelee tähdet, tapahtumat ja tarinat naisten ja miesten MM-kisojen historiasta. Kuvat, videot, pokaalit, pelipaidat ja pallot muistuttavat kisojen sankareista ja antisankareista, klassikkopeleistä, kohuista ja kuumista puheenaiheista.

Syvemmällä tasolla selviää myös, miten MM-turnaus syntyi ja mitä ilmiöitä, ja maailman tapahtumia eri vuosien kisat ovat heijastelleet. Näyttelykävijä voi turnaushistorian kautta perehtyä laajemmin jalkapallon kehitykseen urheilulajina sekä kisoihin globaalina tapahtumana. Ja vaikka Suomi ei ole aikuisten jalkapallon MM-kisoihin vieläkään päässyt, nähtävillä on myös katsaus suomalaisen maajoukkuejalkapalloilun ja MM-karsintojen historiaan.

Näyttely toteutetaan kansainvälisenä yhteistyönä. Pääosa esineistöstä tulee lainaan FIFA-museosta Zürichistä ja Rooman kansainvälisestä jalkapallomuseosta. Esillä on monipuolinen kokoelma turnaushistoriaan liittyviä esineitä. Nähtäville tulevat muun muassa Diego Maradonan ja Gordon Banksin pelipaidat, Tinja-Riikka Korpelan vuoden 2025 peliasu sekä France Football-lehden vuonna 2002 parhaaksi pelaajaksi valitsemalle Ronaldolle myöntämä Ballon d'Or -palkinto. Suomalaiseen jalkapalloon liittyviä esineitä ovat lainanneet Urheilumuseo Tahto, Postimuseo sekä yksityiset henkilöt.

Näyttely on esillä Vapriikin pääsalissa 16.4.-1.11.2026.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kesän 2026 jalkapallon miesten MM-kisojen kunniaksi Vapriikin valtaa jalkapallohuuma.

# data[].attributes.headline
Älypuhelimen ja somen käyttösuositusten uudistus

# data[].attributes.subject
Älypuhelimen ja somen käyttösuositusten uudistus

# data[].attributes.body
Book Creator kutsukoodi . . .

# data[].attributes.body
Testi aamun uutisista
- mitä, missä, milloin ... miksi

Video https://areena.yle.fi/1-2137650

- fakta vai mielipide
Harjoitus ilman kameraa (2-4/r)

- kysymyksiä paperille
- jatkokysymys vastauksen pohjalta

Vilkaise juttu uutisten teosta https://yle.fi/a/74-20002753

Harjoitus kameralla (5-6/r)

- tuttu aihe;
harrastus, media, koulu
- useampi haastattelu (5-6)
Tee lehden etusivu (book creator)

- video, kuvat (2-3), teksti, otsikko
Katsotaan harjoitusjutut

INFO pajasta

- esimerkit
- aikataulu

# data[].attributes.body
YLE Matti Rönkä: https://areena.yle.fi/1-2137650

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Mikä on uutinen?

Uutinen on jotain uutta tai jotain, mikä tapahtuu juuri nyt.

Uutisen täytyy kiinnostaa useita ihmisiä. Uutinen on jotain, mitä ihmiset haluavat tietää tai millä on merkitystä ihmisten elämään ja yhteiskuntaan.

Aihe voi olla mikä tahansa asia, joka kiinnostaa sinua tai kavereitasi. Hyvä toimittaja pitääkin aina silmänsä ja korvansa auki. Huippu-uutinen voi piileskellä ihan lähelläsi.

Se voi olla vaikka harrastusten kalleus, nuorten unentarve, kouluruoka tai vaikkapa lävistysten suosio?

Kun uutisaihe on selvillä, mieti seuraavia kysymyksiä.:

Mitä on tapahtunut? Kuka on osallinen? Missä ja milloin tapahtui? Kun olet vastannut näihin kysymyksiin, olet jo pitkällä.

Seuraavaksi voit miettiä, kuka voisi antaa uutisesta lisätietoja. Voisitko haastatella jotakuta? Oliko uutisella silminnäkijöitä tai voiko joku kertoa mielipiteensä asiaan. Muista että mielipide ja fakta ovat kuitenkin eri asioita.

Kannattaa myös yhdessä pohtia aiheita ja miettiä, mistä kerromme ja miksi.

Uutisen tunnusmerkit
1) Kiinnostavuus

Mitä ihmiset haluavat tietää, uusi tieto, herättää tunteita

Uutinen vastaa kysymyksiin: mitä, missä, milloin, miksi, miten?

2) Läheisyys, missä jutun aihe sijaitsee?
Ihmisiä kiinnostavat lähellä tapahtuvat uutiset tai uutiset, jotka koskettavat heitä
3) Tunnettuus

Keitä/mitä juttu käsittelee?

Tunnetut sekä erikoiset ihmiset kiinnostavat, mutta myös tavalliset ihmiset ja arjen asiat voivat olla kiinnostavia uutisaiheita

4) Ajankohtaisuus

Milloin uutinen tapahtuu? Miksi se on ajankohtainen juuri nyt?

Esim. koulujen päättäjäiset, Pisa-tulokset tai myrsky

5) Vaikuttavuus, seuraukset

Minkälainen vaikutus uutisella on?

Esim. myrskyn aiheuttamat sähkökatkot

6) Ainutlaatuisuus, erikoisuus
Jos koira puree miestä, se ei ole uutinen. Jos mies puree koiraa, se on.
7) Koskettavuus, ihmisläheisyys

Tunteita herättävät uutiset

Esim. selviytymistarinat sairaudesta, koulukiusaamisesta jne.

2. Miten löydät uutisaiheen?

Maailma on täynnä uutisaiheita, mutta miten löytää ne kiinnostavimmat. Kannattaa tarkkailla, mitä ympärillä tapahtuu. Yllättikö tai kauhistuttiko jokin asia? Mikä kiinnosti juuri sinua?

Hyvän uutisjutun aiheen voit löytää mistä tahansa, sosiaalisen median tilejä selailemalla, kaverin kertomana, mainosjulisteesta kadun varrelta tai ohikulkijoiden käymästä keskustelusta napattuna.

Kannattaa myös seurata, mistä muut toimittajat kertovat verkkosivuilla, radiossa, televisiossa tai lehdissä.

Erilaisten tapahtumien silminnäkijät ovat myös hyvä lähde uutiselle. Käytä kuitenkin aina vain niitä lähteitä, joihin luotat. Siis niitä lähteitä, jotka näkivät, tekivät tai sanoivat jotain - ei niitä, jotka vain kertoivat jonkun muun nähneen tai kuulleen. Jos epäilys herää tarinan todenmukaisuudesta, tarkista tieto myös toisesta lähteestä.

Näkökulman valinta on tärkeä vaihe uutisjutun tekemisessä. Jos jutun aiheena on vaikkapa kouluruoka, näkökulmana voi olla oppilaiden mielipiteet ruuasta tai se, kuinka paljon ruokaa heitetään roskiin.

Riippumatta siitä mistä lähteestä uutinen syntyy, on jutun tosiasioiden eli faktojen oltava kunnossa.

Luottamus onkin kaikkein tärkein uutistoimittajan arvoista.

3. Näin teet uutisjutun

Kun uutisen aihe on löytynyt ja julkaisusta päätetty, on aika ryhtyä laatimaan juttua.

Uutisessa tärkeimmät asiat tulevat jutun alkuun, selventävät taustatiedot jutun loppuun. Jutussa on syytä vastata seuraaviin kysymyksiin:
Mitä tapahtui? Ketkä olivat osallisia? Missä tapahtui? Milloin tapahtui? Miksi tapahtui? Miten kaikki tapahtui?
Yksinkertaisin muistisääntö uutiselle on, että se vastaa kysymyksiin: mitä, missä ja milloin.

Esim. Koulubussi ja säiliöauto ovat ajaneet nokkakolarin Nakkilassa tänään iltapäivällä.

Voit elävöittää uutista haastatteluilla. Mitä paremmat taustatiedot sinulla on aiheesta, sitä onnistuneempi haastattelusta tulee.

Valmistaudu haastatteluihin huolella. Muista peruskysymykset.

Kun haastattelet, kannattaa faktojen lisäksi kysyä mielipiteitä ja näkemyksiä tapahtuneesta.

On kuitenkin tärkeää tietää mielipiteen ja faktan ero. Faktat ovat totta, kun taas mielipide on jonkun näkemys tapahtuneesta. Mielipiteet eivät ole välttämättä totta.

Muista nämä, kun kirjoitat uutisen:

Tärkein asia tulee uutisen alkuun

Uutisessa toimittaja ei esitä omaa mielipidettään

Kirjoita selkeästi ja ymmärrettävästi

Ketään ei saa pilkata tai halveerata

Tasapuolisuuden vuoksi juttuun on hyvä sisällyttää toisistaan poikkeavia tai vastakkaisia näkemyksiä.

Puolueettomuus on uutisjutussa tärkeää. Uutistoimittaja ei jutussaan kerro omia mielipiteitään tai ota kantaa tapahtuneeseen. Näkökulmallaan voi kuitenkin tuoda esiin omaa näkemystään asiasta, sillä uutiset ovat aina toimittajan tekemiä valintoja. Näkökulma esimerkiksi vaikuttaa siihen, kenet valitset juttuusi haastateltaviksi.

Muista nämä, kun lähdet uutiskeikalle:

Ota huomioon kuvausluvat sekä tekijänoikeudet, jos esimerkiksi käyt kuvaamassa bändin esitystä.

Kuvaa mieluiten julkisella paikalla ja pyydä luvat haastatteluihin.

Alle 15-vuotiaiden kuvaamiseen pyydä lupa heiltä itseltään, sekä heidän vanhemmiltaan.

Muista myös, että kenenkään yksityisyyttä tai kunniaa ei saa loukata.

Videolla käytettävän musiikin on oltava itse tekemääsi tai voit käyttää jonkun muun musiikkia, jos sitä ei ole levytetty ja tekijä on antanut sen käytettäväksi.

Muista kuitenkin tasapuolisuus ja se kaikkein tärkein eli faktojen tarkistus.
Hyvä haastattelu on:
4. Näin teet hyvän haastattelun

Haastattelu on tärkeä tapa saada tietoa juttua varten. Se antaa usein jutulle myös kasvot. Tässä vinkkejä haastattelun tekemiseen.

1) Reilu ja avoin

2) Haastateltavalle turvallinen - häntä ei harhauteta tai huijata

3) Kysy yksinkertaisia, lyhyitä kysymyksiä: mitä, miten, missä, milloin, miksi?
Hyvä haastattelija on:
4) Älä pelkää tyhmiä kysymyksiä - usein ne ovat parhaimpia

5) Vältä kysymyksiä, joihin voi vastata "kyllä" tai "ei" (Onko kouluruoka hyvää? Vai kannattaako kysyä: Millaista kouluruoka on mielestäsi?)

1) Valmistautunut

2) Aktiivinen, tarkkaavainen

Erilaisia haastatteluja:

Gallup: haastateltava on mielipiteen esittäjänä (esim. Alkaako koulupäivä liian aikaisin?) Gallupissa on useita haastateltavia.

Asiahaastattelu ja uutishaastattelu, jossa haastateltava on asiantuntija (esim. kaupunginjohtajan mukaan...) tai tavallinen ihminen, jonka näkökulma liitetään faktajuttuun (esim. tapahtuman silminnäkijä tai jotenkin muuten osallinen asiaan)

Henkilöhaastattelu on juttutyyppi, jossa tehdään henkilökuva (esim. urheilija, kiinnostava henkilö)

Taustahaastattelu: toimittaja käyttää haastateltavan tietoja uutisen taustatietona

3) Kuuntelee vastaukset ja voi reagoida niihin

4) Oma itsensä - jos et ymmärrä jotain, kysy ihmeessä sitä

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikä on uutinen? Mistä löydät uutisaiheen? Miten hyvä uutisjuttu tehdään? Entä kuinka toteuttaa toimiva haastattelu? Vastaukset kysymyksiin löydät tästä uutistyön perusteet listaavasta artikkelista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uutisten viikko 2026 - Uutismedian liitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Koulujen ja uutismedian yhteistä mediakasvatuksen teemaviikkoa, eli Uutisten viikkoa vietetään 2.-6.2.2026.

# data[].attributes.body
Mediakoulu järjestää keväällä helmikuussa sanomalehti- ja mediataitoviikkojen aikana uutispajan kuudensille luokille. Pajassa oppilaat toimivat yhden koulupäivän ajan toimittajina ja tekevät jutun mielestään kiinnostavasta ja uutiskynnyksen ylittävästä aiheesta. Töistä kootaan yhteinen lehti, joka julkaistaan helmikuussa (koulujen omat sivut ja Tampereen kaupungin sivut ).

Kokonaisuus koostuu viidestä osasta ja noin 10:stä tunnista;

1. Johdanto koululla (2 tuntia)
-  perehdytys journalismiin, idea

2. Uutisjuttujen valmistelut (1- 2h)
-  omaan tahtiin ennen työskentelyä kaupungilla
- tarvittaessa suunnittelupalaveri koululla

3. Toimitus-ja studiopäivä
n. 5 tuntia keskustassa tukikohtana Mediakoulun studio Vapriikissa tai pääkirjasto Metsossa
-  ajankohta 30.1. - 10.2
-  Ruokailu toteutetaan lähikoulussa tai eväillä. Sovi järjestelyistä koulunne keittiön  kanssa
Päivän päätteksi tehdään suora uutislähetys koulujen mediakanavalle https://video.ibm.com/channel/L5DeB5vJ9fw    pääsääntöisin klo 13-13.15

4. Viimeistely koululla (2 tuntia)
- Videoiden viimeistely, juttujen kuvitus
- Lehden taitto, osastot, ulkoasu ja pääkirjoitus

5. Julkaisu netissä
- alustavasti
- tiedotus, markkinointi

Pajasta saa hyvän kuvan tutustumalla aiempien vuosien lehtiin:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Minkälaista on työskennellä trollitehtaassa? Mitä feikkikuvia somessa liikkui Amazonin sademetsäpalojen aikaan? Mikä on deepfake-video? Yle Uutisluokan toimittaja Kreeta-Maria Kivioja johdattaa videolla median erilaisiin ilmiöihin ja antaa vinkkejä, kuinka parantaa medialukutaitoa. Paina vain play ja hyödynnä valmiit tehtävät.

TEHTÄVIÄ:

Katsokaa video ja keskustelkaa parin kanssa alla olevista kysymyksistä. Kirjatkaa ajatuksenne ylös ja käykää lopuksi vastauksia läpi yhdessä koko luokan kanssa.
1. Deepfake (0:18-4:48)
a) Mikä on deepfake-video? Minkälaisia haittoja ja vaaroja niihin liittyy?

b) Onko Sauli Niinistöstä tehty deepfake-video mielestäsi uskottava? Miksi on tai miksi ei ole?

c) Lue Valheenpaljastaja-juttusarjan artikkeli ja tutustu, minkälaisia valheita verkossa kiersi vuonna 2019. Valitse artikkelista yksi huijaus ja esittele se työparillesi. Valheenpaljastajan artikkelin löydät tästä linkistä.
2. Kuvahuijaukset (4:49-7:17)
a) Mihin kahteen eri kategoriaan kuvahuijaukset voidaan jakaa?

b) Minkälaisiin kuvamanipulaatioihin sinä olet törmännyt? Pohdi, minkälaisia ongelmia kuva- ja videomanipulaatiot voivat aiheuttaa.

c) Lue Valheenpaljastaja-juttusarjan artikkeli ja tutustu, kuinka tunnistat kuvahuijauksen ja jäljität valokuvia verkossa. Esittele yksi keino työparillesi. Valheenpaljastahan artikkelin löydät tästä linkistä.
3) Valeuutiset (7:18-9.25)
a) Minkälaisiin valeuutissivustoihin ja -uutisiin olet törmännyt? Missä ja mitä kautta olet niitä kohdannut ja miten olet tunnistanut ne valeuutisiksi?

b) Pohdi, miksi valeuutisia liikkuu erityisesti vaalien alla.

c) Perehdy luotettavien uutisten tekemiseen ja toimittajan työhön tämän sarjakuvan avulla: Pikakurssi tähtitoimittajaksi.
4. Trollaaminen (9:26-10:31)
a) Minkälainen määritelmä videolla annetaan trollille?

b) Mikä on trollitehdas? Lisätietoa saat esimerkiksi tästä artikkelista: Yle Pietarin trollitehtaalla

c) Pelaa Ylen Trollitehdas-peliä. Minkälaisia ajatuksia se sinussa herättää? https://trollitehdas.yle.fi/
Huom! Trollitehdas-pelin sisältö ei sovi herkimmille.
KIINNOSTUITKO VIDEOIDEN AIHEISTA? LUE LISÄÄ:
Trollitehdas-peli Ensimmäinen päiväsi trollitehtaalla - Ylen peli näyttää, miten isoja tunteita levitetään valeuutisilla Somen vihapuhe tuli näkyväksi Ylen Trollitehdas-pelissä - "Todella pelottavan havainnollinen peli" Tämän jutun jälkeen katsot liikkuvaa kuvaa uusin silmin: Yle teki deepfake-videon, jolla Sauli Niinistö Haaveilee kolmannesta kaudesta Yle selvitti: Näin valeuutiset leviävät Twitterissä ennen EU-vaaleja - myös Suomessa jaetaan Venäjä-mielisten epäilyttävien tilien sisältöä Valheenpaljastaja: Miksi uskomme valheisiin? Näin tunnistat psykologiset mekanismit, joiden takia sinäkin lankeat väärään tietoon Valheenpaljastaja: Näin meitä huijattiin vuonna 2018 - moneenko vipuun sinä menit? Mikä on valeuutinen, somekupla tai trollitehdas? Yle Uutisluokan videot ja tehtävät auttavat tunnistamaan verkon ansat Videoita, sarjakuvia ja lähdekritiikkiä tunnille - Yle Uutisluokka kokosi mediakasvatusmateriaalit opettajille

# data[].attributes.attachment_link.title
Mikä on deepfake-video, valeuutinen tai Trollitehdas-peli? Yle Uutisluokan videot ja tehtävät auttavat tunnistamaan verkon ansat

# data[].attributes.attachment_link.description
Katsokaa video ja keskustelkaa parin kanssa alla olevista kysymyksistä. Kirjatkaa ajatuksenne ylös ja käykää lopuksi vastauksia läpi yhdessä koko luokan kanssa. 1. Deepfake (0:18-4:48) a) Mikä on deepfake-video? Minkälaisia haittoja ja vaaroja niihin liittyy? b) Onko Sauli Niinistöstä tehty deepfake-video mielestäsi uskottava? Miksi on tai miksi ei ole?

# data[].attributes.body
materiaaleja toimittajille

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Millaisia valheita ja vihankylväjiä nähtiin Yhdysvaltain presidentinvaaleissa? Miten meihin yritetään vaikuttaa kevään kuntavaaleissa? Yle Uutisluokan uudella videolla perehdytään verkon vaalivaikuttamiseen. Paina vain play ja hyödynnä valmiit tehtävät!

# data[].attributes.attachment_link.description
Millaisia valheita ja vihankylväjiä nähtiin Yhdysvaltain presidentinvaaleissa? Miten meihin yritetään vaikuttaa kevään kuntavaaleissa? Yle Uutisluokan uudella videolla perehdytään verkon vaalivaikuttamiseen. Paina vain play ja hyödynnä valmiit tehtävät!

# data[].attributes.body
Mediataitoja

# data[].attributes.attachment_link.title
Media- ja digitaidot | Oppiminen | yle.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Saako terrorismin uhrien kuvia käyttää uutisessa? Voiko alaikäistä haastatella ilman vanhempien lupaa? Missä menee klikkiotsikon raja? Julkisen sanan neuvosto (JSN) ratkoo mediaa koskevia kanteluita. Kahdeksan todellisen esimerkin avulla voit pohtia, mitä mieltä itse olet: mokasiko media vai ei?