# data[].attributes.headline
TUIs vs. GUIs: comparing the learning potential with preschoolers

# data[].attributes.subject
TUIs vs. GUIs: comparing the learning potential with preschoolers

# data[].attributes.body
http://delivery.acm.org.ezproxy.hkr.se/10.1145/2210000/2205719/779_2011_Article_407.pdf?ip=194.47.29.123&id=2205719&acc=ACTIVE%20SERVICE&key=74F7687761D7AE37%2E3011C00F366D381C%2E4D4702B0C3E38B35%2E4D4702B0C3E38B35&CFID=993621254&CFTOKEN=71810659&__acm__=1507734710_cccb13988af841d10b69151d10fffa34#URLTOKEN#

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För Anna Lundholms femåringar vid Sofielundsskolan i Sollentuna är det lika naturligt att hämta surfplattan som legolådan. Här kallar man den lärplatta.

- Vi vill understryka att det handlar om ett pedagogiskt verktyg som inte är knutet till något särskilt märke, säger hon.

Datorn reglerades med äggklocka

2012 var Anna Lundholm färdigutbildad förskollärare och lärare år 1- 3. Under sin studietid arbetade hon också som pedagog och förvånades ofta över hur få av pedagogerna som arbetade med it.

- När barnen fick tillåtelse att använda den stationära datorn reglerade man tiden med en äggklocka, säger hon. Det fick mig att fundera på om det inte fanns andra, mer pedagogiska sätt, att jobba med digital teknik i förskolan.

Hennes frågor mynnade ut i en C-uppsats om iPads i förskolan. Men fortfarande är mycket inom området outforskat, menar hon, något hon och hennes medförfattare Erika Olsson blev varse när de presenterade sitt ämnesval för handledaren. Uppsatsämnet var en chansning, fick de höra, eftersom det fanns så få akademiska texter att utgå från. Eventuellt skulle de inte ens bli godkända.

Trots det, valde de att fortsätta. Och godkända blev de.

Undersökning gav positiva resultat

- Idag finns mycket forskning om digital teknik och pedagogik men i stort sett ingenting om surfplattor och förskola, förklarar Anna Lundholm. Vi löste det med att göra en egen undersökning på en förskola och jämföra våra resultat med den forskning som finns allmänt om IKT och undervisning.

Hur, varför, vad och för vem var de fyra frågorna de utgick från. Anna Lundholm menar att de positiva resultaten av undersökningen var mycket tydliga - barnens entusiasm och nyfikenhet gick heller inte att ta miste på.

- Vi såg hur barn med svenska som andraspråk lärde sig av barn med svenska som modersmål genom samtalen om vad de gjorde tillsammans på lärplattan.

Hon ger ett exempel då barnen använde en spel-app som gick ut på att vara läkare och lösa olika kroppsmysterier. Genom att lösa uppgifterna lärde sig barnen nya begrepp som exempelvis "benpipor", "gips" och "skelett". De var också själva delaktiga i utforskandet av den nya kunskapen.

- Barnen kopplade det de lärde sig i spelet till sina egna kroppar, pekade, pratade och frågade. När de spelat klart hämtade de doktorslådan för att göra om samma mysterium i verkligheten. De hade fått ny kunskap som de sedan kunde införliva i sina lekar.

Det pedagogiska ska styra

En annan fördel Anna Lundholm ser är att undervisningen enklare kan individualiseras med hjälp av surfplattan. Hon ger ett exempel på hur man kan arbeta med lästräning och alfabetet.

- Vissa barn behöver se bilder, andra se bokstäverna och några höra ljud. Vissa kan bli hjälpta av alla dessa olika delar. Det gäller att vara lyhörd för vilka inlärningssätt som passar just det barn du jobbar med. Här kan exempelvis en bokstavs-app skapa variation och ge alternativ.

Samtidigt kräver ett individnära och individualiserat arbete att man är mer flexibel inom arbetslaget. Det traditionella sättet att dela upp antal barn "rättvist" mellan pedagogerna måste man nog kunna släppa ibland, menar hon.

- Om fem av barnen visar intresse för fjärilar ordnar vi i laget så att jag kan ägna mig åt dem en stund vid lärplattan, prata och utforska. Här måste man låta det pedagogiska styra.

Komplettera istället för ersätta

Samtidigt är Anna Lundholm noga med att betona att det inte handlar om att surfplattan ska ersätta den fria leken eller något specifikt material. Istället ska den fungera som ett komplement till allt det övriga.

- Pusslet, pennorna, pappret, doktorslådan, utklädningskläderna, legot, lärplattan - alla dessa medel är viktiga för ett barns lärprocess. Och vi kan och bör låta alla samverka!

På Anna Lundholms förskola delar de drygt hundra barnen i dagsläget på sex surfplattor som bokas när pedagogerna behöver dem. Men fler är på gång.

- Så småningom ska alla pedagoger få varsin. Då kan vi använda lärplattor för dokumentation, vilket spar massor av tid.

Medforskande pedagoger gör inte fel

Anna Lundholm betonar att det inte finns några speciella "pedagogik-appar". Allt handlar ju om hur man som pedagog använder apparna i verksamheten med barnen, menar hon.

- Om vi jobbar med ett teatertema till exempel undersöker vi vad det finns för utbud av teaterappar på nätet. Då testar jag gratisversioner om det finns och köper in den jag tycker verkar bra. "Skolappar" där olika appar recenseras av pedagoger, tycker jag är en bra resurs, även för oss på förskolan.

Och att arbeta pedagogiskt med lärplattor är enkelt, säger Anna Lundholm. Det som krävs är att man i arbetslaget släpper den traditionella lärarkulturen där pedagogen ska vara den som visar hur allt går till.

- Var nyfiken! Om du är medforskande tillsammans med barnen blir det alltid rätt. Fel blir det bara om du delar ut en lärplatta till barnen och sedan går därifrån. Det får inte bli en barnvakt.

Text: Filippa Mannerheim

# data[].attributes.attachment_link.description
För Anna Lundholms femåringar vid Sofielundsskolan i Sollentuna är det lika naturligt att hämta surfplattan som legolådan. Här kallar man den lärplatta. - Vi vill understryka att det handlar om ett pedagogiskt verktyg som inte är knutet till något särskilt märke, säger hon. 2012 var Anna Lundholm färdigutbildad förskollärare och lärare år 1- 3.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Jag använde olika digitala medier som resurser för lärande och inflytande tillsammans med barnen och upptäckte vilket starkt intresse barnen hade för att använda dessa medier. De visade en stor lust att lära och utforska, med hjälp av digitala resurser. Jag märkte också att de digitala medierna kunde vara ett verktyg för barnen att utöva sitt inflytande och att det kan ske en maktförskjutning, där läraren inte längre är experten, utan barnen och pedagogen utforskar tillsammans.

Behov av ökad forskning

I takt med att förskolor satsar på att köpa in och använda datorplattor ökar behovet av forskning, menar Petra Petersen.

- Det finns många åsikter om Ipadar och huruvida de bör användas i den svenska förskolan eller ej, men det finns än så länge ingen forskning publicerad om detta. En debatt har förts under senare tid där politiker, pedagoger, föräldrar och lärare har kommit till tals. Men än så länge vet man bara lite om hur plattorna faktiskt används på förskolorna.

Ser det som händer inuti datorplattan

Petras forskning handlar om just detta; hur barn använder datorplattori förskolan.

- Jag följer tre olika barngrupper på tre förskolor som alla är med i ett kommunalt projekt. Jag videofilmar när barnen använder plattan, samtidigt som jag spelar in det som händer "inne i" den, genom att spegla innehållet trådlöst till min dator. Dessa två filmer lägger jag sedan sida vid sida, så att jag får syn på både det som händer runtom Ipaden - samspel, rörelser, samtal, blickar, ljud, etc. och det som barnen ser - skärmen på plattan med dess mångfald av former, färger, ljud och musik.

Resurs för kommunikation

Avhandlingsarbetet är pågående och Petra har inga färdiga forskningsresultat, men det hon har sett hittills är barnens stora intresse för Ipadar och hur datorplattorna används som resurs för kommunikation:

- Det skulle kunna vara så att Ipaden ger små barn möjligheter att uttrycka sig med fler teckensystem än bara verbalt språk, och därmed kunna kommunicera lättare med omvärlden. Bland de lite större barnen blir plattan en katalysator för förhandling och gemensamt lärande; många samtal förs kring Ipaden om vems tur det är, vilka appar man kan välja och hur man ska göra. Genom handrörelser, blickar, ljud och kroppsrörelser visar barnen varandra hur man kan göra på plattan. Barnen hjälper varandra.

- Själva utformningen av plattan och apparna som används, är multimodal och barnen möter färger, former, ljud, ljus, musik, rörelse mm, vilket kan tänkas vara en bidragande orsak till att den är så populär. En annan sak jag sett är att barnen använder Ipaden tillsammans i grupp. Jag har inga exempel där barn sitter ensamma med en Ipad.

Delaktiga i sin egen dokumentation

Petra har observerat att barnen använder datorplattan på många olika sätt; de spelar spel, spelar musik, spelar olika instrument, målar och ritar, tar kort, spelar in filmer, gör egna filmer, ser på sina bilder och filmer, bearbetar sina bilder och filmer m.m.

- Jag har också sett exempel på att pedagoger använder Ipaden som ett redskap för dokumentation. Eftersom bilderna och filmerna tas med Ipaden och finns kvar i galleriet och därmed finns lättillgängliga för barnen, blir barnen delaktiga i sin egen dokumentation; de är med att skapa den och de använder sedan sin dokumentation i verksamheten.

Vad kan då resultatet betyda praktiskt för förskolan?

- Först och främst kommer resultatet, oavsett hur det kommer att se ut, ge en forskningsgrund att stå på för alla som använder datorplattor i förskolan. De debatter som förs kommer att kunna diskuteras utifrån forskningsresultat och inte bara antaganden och föreställningar. Det är mycket viktigt, tycker jag.

- Jag vill understryka att mina forskningsresultat inte är klara, så jag kan bara spekulera i vad resultatet kan betyda praktiskt för förskolan, men jag tror att det kan hjälpa pedagoger, politiker, föräldrar och andra att få syn på lärandet som sker när barnen får möjlighet att använda datorplattor.

- Jag tror att man kommer få upp ögonen för hur viktigt det är hur de används och i vilka sammanhang; det finns så många fler möjligheter än att bara "spela spel". Men också att det sker oerhört mycket lärande och kommunikation även då.

Petra Petersen är doktorand vid Uppsala Universitet.

Text: Marie Leijon
marie.leijon@mah.se

Lic-avhandlingen Appar och agency Barns interaktion med pekplattor i förskolan, lades fram vid Uppsala universitet hösten 2015. Appar och agency

# data[].attributes.attachment_link.title
Datorplattor resurs för kommunikation i förskolan

# data[].attributes.attachment_link.description
Jag använde olika digitala medier som resurser för lärande och inflytande tillsammans med barnen och upptäckte vilket starkt intresse barnen hade för att använda dessa medier. De visade en stor lust att lära och utforska, med hjälp av digitala resurser.

# data[].attributes.headline
Usability Evaluation for History Educational Games

# data[].attributes.subject
Usability Evaluation for History Educational Games

# data[].attributes.body
http://delivery.acm.org.ezproxy.hkr.se/10.1145/1660000/1656110/p1019-yue.pdf?ip=194.47.29.123&id=1656110&acc=ACTIVE%20SERVICE&key=74F7687761D7AE37%2E3011C00F366D381C%2E4D4702B0C3E38B35%2E4D4702B0C3E38B35&CFID=993621254&CFTOKEN=71810659&__acm__=1507733612_46240e6080b45e6c5f4979fcf52c82a5#URLTOKEN#

# data[].attributes.headline
Proportion: a tablet app for collaborative learning

# data[].attributes.subject
Proportion: a tablet app for collaborative learning

# data[].attributes.body
http://delivery.acm.org.ezproxy.hkr.se/10.1145/2310000/2307155/p316-rick.pdf?ip=194.47.29.123&id=2307155&acc=ACTIVE%20SERVICE&key=74F7687761D7AE37%2E3011C00F366D381C%2E4D4702B0C3E38B35%2E4D4702B0C3E38B35&CFID=993621254&CFTOKEN=71810659&__acm__=1507733262_792324153965f52e90d88e5e1da2494d#URLTOKEN#

# data[].attributes.headline
Touchscreen Prompts for Preschoolers:Designing Developmentally Appropriate Techniques forTeaching Young Children to Perform Gestures 

# data[].attributes.subject
Touchscreen Prompts for Preschoolers:Designing Developmentally Appropriate Techniques forTeaching Young Children to Perform Gestures 

# data[].attributes.body
http://delivery.acm.org.ezproxy.hkr.se/10.1145/2780000/2771851/p109-hiniker.pdf?ip=194.47.29.123&id=2771851&acc=ACTIVE%20SERVICE&key=74F7687761D7AE37%2E3011C00F366D381C%2E4D4702B0C3E38B35%2E4D4702B0C3E38B35&CFID=993621254&CFTOKEN=71810659&__acm__=1507732902_617d8a840c1d5c22bfe10b2d2c6b71e7

# data[].attributes.body
Towards adapting fantasy, curiosity and challenge in multimodal dialogue systems for preschoolers

# data[].attributes.body
Titel: CamQuest: Design and Evaluation of a Tablet Application
for Educational Use in Preschools

http://delivery.acm.org.ezproxy.hkr.se/10.1145/2620000/2610448/p185-berggren.pdf?ip=194.47.29.123&id=2610448&acc=ACTIVE%20SERVICE&key=74F7687761D7AE37%2E3011C00F366D381C%2E4D4702B0C3E38B35%2E4D4702B0C3E38B35&CFID=993621254&CFTOKEN=71810659&__acm__=1507731838_a6d600e3d49090fee661ced05fbde323#URLTOKEN#

# data[].attributes.body
http://delivery.acm.org.ezproxy.hkr.se/10.1145/2980000/2978180/p25-labelle.pdf?ip=194.47.29.123&id=2978180&acc=ACTIVE%20SERVICE&key=74F7687761D7AE37%2E3011C00F366D381C%2E4D4702B0C3E38B35%2E4D4702B0C3E38B35&CFID=993621254&CFTOKEN=71810659&__acm__=1507731614_c3c46c5297c1add3fdf8acf03ba3e586#URLTOKEN#

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Utforskande och samarbete är två områden där surfplattan kan påverka och utveckla verksamheten i förskolan. Det visar ett nyss avslutat forskningsprojekt i Botkyrka kommun söder om Stockholm.

Susanne Kjällander, fil. dr. i didaktik, ledde forskningsprojektet som gick under namnet "Appknapp" och pågick under ett år i samarbete med sexton förskolor i Botkyrka kommun. Forskarna dokumenterade barns möte med surfplattorna och ville veta hur plattorna påverkade pedagogernas it-kompetens, barnens lärande och lek, det sociala samspelet i gruppen samt kontakten med hemmen.

Surfplattan underlättar samarbete och utforskande

Susanne Kjällander pekar på flera områden där man har sett att mötet med pekplattan har påverkat och utvecklat verksamheten. Ett sådant område är samarbete.

- Plattonas design bjuder in till samarbete på ett helt annat sätt än en dator gör, säger Susanne Kjällander. Man kan lägga den på golvet, barn kan sitta runt den och man kan vända den åt alla håll. Det är otroligt slagkraftig för små barn. Jag ser att barnen har ett otroligt fint samarbete kring plattan, de bjuder in varandra och turtagningen sker spontant.

Ett annat område är utforskande. Barnen är upptagna med ett konstant utforskande av nya resurser och appar, och de testar nya användningsområden.

- Pekplattan följer med barnen ut på skolgården och på utflykter och gör det möjligt för barnen och pedagogerna att utforska tillsammans, menar Susanne Kjällander. Barnen förstår också att de faktiskt kan lära pedagogerna något. Då uppstår ett reellt utforskande, precis som läroplanen säger.

Surfplattan - en meningserbjudande deltagare

Susanne Kjällanders forskning visar att plattan blir en deltagare i lek och aktiviteter både inne och ute. Barnen laddar ner fågelappar när de är ute i skogen, så att de kan lyssna och jämföra fågelläten och lära sig om olika fåglar. Plattan kan också användas som kassaapparat i deras lekaffär.

Plattan erbjuder mening och lockar till lek och olika typer av estetiska uttryck. Den kan också fungera som ett kompletterande verktyg. När barnen gör något spännande kan de tänka: "finns det en app för detta?". Ett exempel är när barnen har lekt med riktig lera och sedan testat en app där de kan knåda virtuell lera på plattan. Men de kan också tänka tvärt om: om de använder en rolig app kan de tänka: "Finns det något riktigt spel som är så här?".

Pedagogisk dokumentation med pekplatta − på gott och ont

Samtidigt påpekar Susanne Kjällander att plattan kan leda till stillasittande, spelberoende och stress, oönskade följder som man behöver vara uppmärksam på.

Hennes forskning visar också att den pedagogiska dokumentationen påverkas på olika sätt när man använder pekplatta istället för en dator.

- Med hjälp av plattan kan den pedagogiska dokumentationen ske enkelt och snabbt i stunden, direkt i situationen, förklarar Susanne Kjällander. Det är förstås väldigt smidigt. Men samtidigt funderar jag en hel del över vad som händer med reflektionen och eftertanken bakom omdömena när allt sker så snabbt.

Kan skolan överbrygga app-glappet?

Susanne Kjällander har börjat undersöka vad det egentligen är som erbjuds när det gäller pedagogiska spel och appar till pekplattorna som barn använder. Hon menar att det kan finnas ett problem med att inte alla föräldrar har råd att köpa dyra appar till barnen.

- I USA har man uppmärksammat stora skillnader mellan olika hem. Man talar om ett "app gap", en klyfta mellan familjer med god ekonomi som köper dyra pedagogiska appar till sina barn, medan de familjer med sämre ekonomi får nöja sig med gratisappar eller light-versioner.

Här kan förskolan ha en viktig uppgift när det gäller att överbrygga detta "app-glapp", tror Susanne Kjällander.

Forskningsprojektet Appknapp har en egen webbplats med samma namn. Där kommer forskningsresultaten att presenteras framöver.

Text: Ulf Jämterud

# data[].attributes.attachment_link.title
Aktuell forskning om surfplattor i förskolan

# data[].attributes.attachment_link.description
Utforskande och samarbete är två områden där surfplattan kan påverka och utveckla verksamheten i förskolan. Det visar ett nyss avslutat forskningsprojekt i Botkyrka kommun söder om Stockholm. Susanne Kjällander, fil. dr. i didaktik, ledde forskningsprojektet som gick under namnet "Appknapp" och pågick under ett år i samarbete med sexton förskolor i Botkyrka kommun.

# data[].attributes.body
p - barn i förskolan.
a- interagera med surplattor i förhållandet till barns utvecklingsförmåga att lära sig.
c - vid lärandet av utveckling
t - Digital artefakt - surfplatta som verktyg med hjälp av applikationer.

# data[].attributes.body
"Informatik handlar om tillämpningar av informationsteknik, dvs om det som vi brukar kalla
datorbaserade informationssystem eller kanske ännu bättre idag för IT-baserade
informationssystem. Men informatik innebär inte bara studier och teoretisering av användning
av sådana artefakter. En högst väsentlig del av ämnet innebär studier av utveckling och
förändring av IT-baserade system." (Goldkuhl 1996 s.5)

# data[].attributes.body
Mitt syfte till arbetet är att undersöka det tekniska i tidigt ålder på barns utveckling på förskolan.

Finns det stor eller liten betydelse av surplattor som påverkar förmågan att lära sig.

# data[].attributes.body
- Utvecklingen för det traditionella och digitala lärosätet. Hur ett barns engagemang ökar digitalt vs traditionella

# data[].attributes.body
Etnografi
Dokument
Naturalism
E-learning
Interaktion

# data[].attributes.body
- IPad preschool
- Digital learning
- Tablet application
- Surplattor i förskolan

# data[].attributes.body
- Etnografiska studier
- Observation
- Intervju
- Enkät
- Litteraturstudie

# data[].attributes.body
Har interaktionen mellan förskoleelever och surfplattor betydelse för deras utvecklingsförmåga i förskolan?