# data[].attributes.body
Početci filma sežu u daleku prošlost, no najznačajniji razvoj filma odvija se tijekom 19. i 20. stoljeća, te se nastavlja i danas.
Film se postupno razvio od karnevalske novine do najznačajnijeg oblika komunikacije, zabave i masovnih medija 20. stoljeća

# data[].attributes.body
Film je bio čista likovna umjetnost nijemih pokretnih slika kroz cijelo 19. stoljeće i početkom 20. st., kada se javljaju i prvi pokušaji stvaranja narativne strukture uz pomoć povezanih scena.

Kadar iz filma Georges Mélièsea Le Voyage dans la Lune (Put na mjesec)(1902.), jedan od najranijih narativnih filmova.

# data[].attributes.body
Kasnije su scene razlomljene na više kadrova različitih dužina i planova. Pokret kamere je dodan kasnije kako bi se pojačala dramatika filmske priče.

# data[].attributes.body
Kako publika ne bi u potpunoj tišini gledala filmove, vlasnici kazališta i filmskih dvorana su često angažirali pijanista ili orguljaša, pa čak i cijeli orkestar koji su izvodili glazbu koja je pratila radnju i atmosferu u filmu.
Već početkom 1920-ih većina filmova je dolazila s pripremljenim glazbenim notnim zapisom, ili s cjelokupnom filmskom glazbom za filmove velike produkcije.

# data[].attributes.body
Razvoj europskog filma je prekinut početkom Prvog svjetskog rata , u isto vrijeme kada je u SAD-u započeo razvoj filmske industrije u Hollywoodu, zahvaljujući prije svega inovacijma D. W. Griffitha u filmovima Rađanje jedne nacije (1915.) i Netrpeljivost (1916.) .

# data[].attributes.body
No, 1920-ih, su europski redatelji zajedno s europljanima u SAD-u (Charles Chaplin, Buster Keaton i dr.), sustigli američku kinematografiju i nastavili njen razvitak. Tada su započeta istraživanja tehnologije spajanja zvučnog zapisa govora, glazbe i zvučnih efekata s filmskom akcijom, čime je nastao zvučni film.

# data[].attributes.body
Sljedeći korak bio je razvoj filma u boji, ili tzv. „prirodnog filma“. Iako je zvučni film jako brzo zamijenio nijemi, film u boji je prihvaćen postupno s razvitkom tehnologije koja je bivala sve jeftinijom i praktičnijom, da bi nakon Drugog svjetskog rata proizvodnja filmske trake u boji bila skoro iste cijene kao i crno-bijelog filma

# data[].attributes.body
Filmska industrija u SAD-u je prepoznala važnost boje kao velike prednosti nad tada novoj konkurenciji filmu – televiziji, koja je ostala crno-bijelom sve do polovice 1960-ih. Koncem 1960-ih, filmovi u boji su postali gotovo pravilom.

# data[].attributes.body
Raspadom velikih filmskih studija u 1960-im, u sljedećim desetljećima nastale su brojne promjene u filmskoj produkciji i filmskim stilovima. Razni novi pokreti, ali i pojava neovisnih redatelja koji su školovani u filmskim školama, doveli su do značajnih promjena filmskog medija u drugoj polovici 20. stoljeća. Od značajnijih novih utjecaja na film treba spomenuti uporabu digitalnih tehnologija od polovice 1990-ih.

# data[].attributes.body
Zlatno doba Hollywooda je pojam koji opisuje aktivnost Hollywoodskog filma u razdoblju druge i treće četvrtine  dvadesetog stoljeća , koje su karakterizirale razvoj specifičnih filmskih stilova, ali i metode proizvodnje i distribucije filma što je rezultiralo dominaciji američkog filma u ostatku svijeta i niz raznovrsnih i utjecajnih postignuća.

# data[].attributes.body
Početak Zlatnog doba obično se navodi 1927. kada je Hollywood producirao prvi poznati soundtrack Singer of Jazz . Međutim, kao pravi početak "zlatnog doba" moglo bi se primijetiti 1934. godine , odnosno vrijeme kada su vodeći hollywoodski studiji uspjeli riješiti većinu tehničkih problema povezanih s prijelazom na zvučni film i prevladati financijske poteškoće uzrokovane kolapsom New Yorke burze

# data[].attributes.body
Za klasični Hollywood karakterističan je tzv. studijski sustav , odnosno vertikalno organizirane tvrtke koje u svojim rukama imaju produkciju, distribuciju, kao i prikazivanje filmova kroz svoje vlastite lance filma. Proizvodnja se odvijala u velikim studijima koje su zaposlili tisuće ljudi i snimili desetke i stotine filmova godišnje; ti su studiji dobili nadimak Big Eight , koji se sastojao od pet glavnih velikih studija - MGM , Warner Bros. , 20th Century Fox , Paramount Pictures i RKO - s tri manja - Universal , Columbia i United Artists .

# data[].attributes.body
Različiti datumi dani su kao kraj Zlatnog doba. Prema nekima, on se može smjestiti 1948. godine kada je presuda američkog Vrhovnog suda u Paramount Pictures, Inc. ukinula dosadašnju praksu tzv. block bookinga, odnosno uklonila kontrolu hollywoodskih studija nad lancima kino-dvorana. Ti događaji podudaraju se s pojavom televizije , koji je film gurnuo kao najpopularniji oblik zabave.

# data[].attributes.body
Izradila: Rajna Đurić, 8.a
Izvori: https://hr.wikipedia.org/wiki/Povijest_filma
https://sh.wikipedia.org/wiki/Zlatno_doba_Hollywooda