# data[].attributes.body
Anslaget i "Den hemmelige krig" giver et indblik i, hvad dokumentaren handler om, da den følger/viser Anders F.R. kombineret med Bush og illustrationer af tortur.

# data[].attributes.body
Rie 2
I dokumentaren Den hemmelige krig er billedbeskæringen ultranær anvendt meget. Billedet under viser et Ultranært billede af Anders Fogh Rasmussen. Billedbeskæringen viser motivet helt tæt på og der er fokus på Anders' øjne. Beskæringen skaber identitet af Fogh, han ser her meget træt ud. Man ser vha. billedbeskæringen Foghs reaktion og hans tilstand i pågældende situation.

# data[].attributes.body
I dokummentaren "Den hemmelige krig" bliver der benyttet nærbilleder rigtig meget som billedbeskæring
Dette giver en effekt af at man tydligere kan se hvordan det pågældende person har det i selve situationen feks. her et billede med Anders Fogh hvor han ikke virker tilpas dette kan man tydeligt se i hans ansigtsudtryk han kigger ikke ind i kameraet og nærbilledet er med til at forstærke dette ...

# data[].attributes.body
I dokumentaren "Den hemmelig krig" får seeren hurtigt et indtryk af at denne dokumentar ikke er for sjov, på den måde at det er baseret på virkelige hændelser og derved vedlægger de også en tekst over manden hvor der står "afhøring over 30 timer".. På dette billede er man ikke i tvivl om hvad selve dokumentaren handler om. Man ser her på dette billede, hvordan et menneske er bagbundet til en stol, hvilket også gør et indtryk på seeren. Den informerende tekst er også en del af introduktionen i forhold til at man får af vide lige i dette sekund hvem der er komponist og tonemester. Denne informerende tekst som kommer i starten og slutningen af en dokumentar er med til at gøre den troværdig og den får mere autenticitet, fordi man netop oplyser folk omkring nogle vigtige ting.

# data[].attributes.body
I dkomentaren "Den hemmelige Krig", får vi hurtigt en indtryk af hvad denne dokumentar handler om.

i dette stil som er fra Introen til dokumentaren, ser man en totur metode. vi ved det er en tortur metode fordi der er skrevet over manden "questioning over 30h.". altså han sidder bundet og forhørt i over 30 timer.
Det er en illustration som er typisk for den dybdeborende dokumentar. Illustrationen bliver brugt fordi at instruktøren gerne vil vise det emne han vil oplyse om og stadigvæk ikke overskride grænser med at vise toturofferer lige fra starten.

# data[].attributes.body
I dokumentaren "Den hemmelige krig" vises der på et tidspunkt et arkivklip fra hvor Anders Fogh Rasmussen holder den offentlige nytårstale. Han sidder med sit fine jakkesæt på, nye friske blomster på bordet, og ellers en ret opstillet baggrund. Herefter anvendes der en kontrastklipning, da man springer direkte over til et billede af en tegning som skulle forestille sig at vise et offer udsat for totur, sammen med toturens varighed skrevet i minutter. Denne kontrastklipning er med til at vise første fokus på Anders Fogh Rasmussen og hans omgivelser, som symbolisere det rige, fine og politiske miljø, hvorefter man ser hvad der sker andre steder ude i verden. Det er med til at vise en form for utroværdighed, da Anders Fogh Rasmussens pointer om hjælp og støtte til udlandet, ikke hænger sammen med hvad der rigtig forgår. Dokumentaren forsøger at bevise hvad der forgår bagved den polerede facade.

# data[].attributes.body
I dokumentaren "Den hemmelige krig" er der jævnligt nærbillede på statsminister Anders Fogh Rasmussens ansigt. Nærbillederne har til formål, at afsløre en løgn eller det usagte. På billedet ses det at Anders Fogh Rasmussen vender blikket væk fra kamerat med "stram" mund.
Jo tættere vi kommer på løgnen - Anders Fogh Rasmussen - desto nemmere bliver det at afsløre den.
På den måde bruges nærbilledet altså til at påvise om det virkelig kan være sandt at statsminister Anders Fogh Rasmussen taler sandt. Nærbilledet bruges nærmest som en "løgndetektor".

# data[].attributes.body
I dokumentaren "Den hemmelige krig" ser man ofte at der bliver brugt nærbilleder af Anders Fogh Rasmussen bag fra. Der bliver flere gange brugt billeder, som er fra hvor der er blevet filmet helt op i nakken på Fogh, som for eksempel de billeder jeg har med her. Det påpeger hvordan Fogh bliver fulgt, kigget over skuldrene og holdt øje med hele vejen.

# data[].attributes.body
Rie
I dokumentaren Den hemmelige krig  er størstedelen af billedbeskæringerne nærbilledet og man ser motivet helt tæt på. Billedet nedenfor viser Anders Fogh Rasmussen helt tæt på, hvor hans ansigt fremhæves. Billedebærskæringen gør at man kan identificere Fogh og den viser hans psykologiske tilstand. I dette tilfælde ser Fogh skeptisk/flov ud. Ved denne billedbeskæring får vi et indtryk af Foghs følelser og reaktion i pågældende situation.

# data[].attributes.body
I dokumentaren "Den hemmelige krig" medvirker George W. Bush, hvilket han gør fordi han er en vigtig autoritet og kan i denne situation, kobles sammen med Anders Fogh Rasmussen, som også medvirker i dokumentaren. Bush bliver for eksempel på dette billede set i fugleperspektiv og som et nærbillede. Fugleperspektivet giver et indtryk af svaghed, i en situation hvor han forsøger at bekæmpe terrorisme, hvilket ikke er nogen nem sag. Dette er også noget han kommer ind på i dette klip, hvor han siger at enten er man med os eller også er man med terroristerne. Nærbilledet gør, at man kan se Bush's reaktioner og ansigtstræk i situationen. Det giver indtryk af at han mener det han siger.

# data[].attributes.body
I dokumentaren "den hemmelige krig" bliver der brugt nærbillede som virkemiddel og derfor får man en helhed af Anders Fogh Rasmussens ansigtsudtryk. Brugen af nærbilledet er med til at øge intensiteten, da vi kommer helt tæt på personerne. På dette billede ser man tydeligt at Anders Fogh Rasmussen ikke ser for glad ud og han ser bekymret og nervøs ud, det er med til at skabe en mulighed for at læse hans reaktion på journalistens spørgsmål. Dette billede kommer også i starten af dokumentaren og det gør for os som seer at det gør det nemmere at vide hvem dokumentaren egentlig handler om. Dette zoom virkemiddel er med til at påvirke seeren meget i forhold til hvad man tænker omkring Anders Fogh Rasmussen og hvorfor han netop ser så bekymret ud.

# data[].attributes.body
I dokumentaren "Den hemmelige krig" bliver der brugt mange forskellige billeder og illustravie tegninger.

Vi ser for eksempel en illustration af en mand fastbundet til en stol. Grunden til at der er blevet brugt disse tegninger i dokumentaren, er for at give seeren et mere illustrativt indblik i de torturmetoder som amerikanerne brugte på fangerne på bl.a. Guantanomo basen i Cuba. På tegningen har man også valgt at skrive hvor lang tid af gangen man sad fastbundet. Man kan have gjort dette for at seerene bliver bevidst om tidsforløbet for disse torturerings- og eller forhørings metoder. Det er meningen at det skal påvirke seeren til at blive for eksempel forarget eller få medfølelse med de tilbageholdt fanger.

Ved at bruge denne form for billeder i dokumenatren får seerens et mere visuelt billed af de krigsforbrydelser som amerikanerne begik, men som de danske soldater og regeringen også var indblandet i.

# data[].attributes.body
I dokumentaren "Den hemmelige krig" er brugen af billedbeskæringen ultranær ofte anvendt. For eksempel ser vi her Anders Fogh Rasmussens mundparti helt tæt på. Her har man valgt at filme helt tæt på hans mund, for at fokus skal være på hvilket humør hans mund afspejler. Man ser at hans mund er hvad der ligner et smil, hvilket er med til at påpege at han er glad og tilfreds. Ved at bruge denne billedbeskæring får seeren muligheden for at aflæse personernes reaktioner, hvilket er med til at skabe identifikation.

# data[].attributes.body
det første klip vise den person vi føljer gennem det hele. han er blevet filmet med et håndhot kamera som ikke er den bedste kvalitet. man kan se hans ansigtundtrygt.

på billed nummer to er vi stadig på det håndholde kamera men hvor vi ikke ser hans ansigt men baghovedet. det viser at vi føljer ham ved at han går forand kameraet, det viser vad han laver

# data[].attributes.body
I dokumentaren "Den hemmelige krig"

# data[].attributes.body
CSL
I dokumentaren "Den hemmelige krig" følger kameraet Anders Fogh Rasmussen. På billedet nedenfor ser vi et nærbillede af Anders Fogh Rasmussen bagfra mens han er på vej fra et rum og videre ind i et andet rum. Kameraet følger efter ham og filmer ham helt tæt på. Det viser os, at fokus er på ham. At kameraet er i hælene på ham, giver en oplevelse af, at man selv er i hælene på ham, og at man skal med ind i det næste rum, hvor der sker noget spændende.

# data[].attributes.body
I dokumentaren Den Hemmelige Krig er der brugt metaforisk montageklipning der virker styrende for den forståelse som dokumentaren prøver at belyse.
Dokumentaren Den Hemmelige Krig skal belyse en sag som regeringen har legitimeret for både befolkningen og folketinget. Vinduet har herved en montageklipning der skal vise, at der bag ved "murene" altså sker noget fordækt som der ikke bliver talt højt om. Low-key belysningen hvor selve bygningen er mørk men vinduet lyst op centrer opmærksomheden til hvad der sker indenfor.
På den måde bruges symbolet til at oplyse om at vi ikke må vide hvad der sker i lyset.

# data[].attributes.body
I dokumentaren "Den hemmelige krig"  bruges der nærbillede.
For eksempel kan vi her på billedet se at der kommer lys ud gennem vinduet, det er mørkt udenfor og det kunne tyde på at det de laver om natten er hemmeligt. Hvilket vi kan knytte til titlen den hemmelige krig. De laver det hemmelige om natten for at folk ikke ved noget. Det giver os en formodning om at der sker noget inde bag vinduet som andre ikke skal vide noget om.
Når man bruger de virkemidler i billedet bliver seerne også nysgerrige på hvad der sker bare de lukkede døre.

# data[].attributes.body
"Den hemmelige krig" er en dokumentar, som fortæller om hvordan det egentlig foregår, når danske soldater er udsendt. I denne dokumentar gør man meget brug af interview med de forskellige soldater og folk fra Forsvaret generelt. Dette bliver brugt til at få afklaring på de forskellige påstande og for, at støtte sin egen agenda. Dette kan f.eks. ses under interviewet hvor intervieweren fremlægger nogle dokumenter for seeren, men undlader at fortælle kommandøren om dokumenterne, og finder derfor ud af at han lyver overfor journalisten.
Dette gør han for at skjule sandheden om begivenhederne ude for landets grænser, fordi der sker lidt flere ting end vi danske borgere bliver fortalt. Forsvaret påstår, at der ikke bliver begået tortur når de danske soldater er udsendt. Dette er løgn. Både danske og amerikanske tropper udøver tortur, når de er udsendt.

# data[].attributes.body
I dokumentaren " Den hemmelige krig" bliver der brugt frøperspektiv og nærbillede. feks. her ser vi et billede af et vindue der er lys i og der er mørkt omkring vinduet
Dette giver en effekt af at der sker noget spændende bag vinduet som vi rigtig gerne vil have noget viden om
ved at benytte sig af disse virkemidler bliver seeren nysgerrig omkring hvad der sker og holder seeren fanget.

# data[].attributes.body
I dokumentaren "Den hemmelige krig", hører vi om at Danmark og VK regeringen gerne vil være allierede med USA. Danmark blev presset til at gå ind i krigen som vi ser på dette still.
her bruger instruktøren Arkivmateriale fra den Amerikanske Kongres, hvor Præsident George Bush siger: Enten er i med os, eller også er i med terroristenerne. i det vi ser det her bliver præsidenten vist med nærbillede for at vise seriøsiteten i præsidentens ansigt.
Ved at sige: "Enten er i med os, eller også er i med terroristenerne". Siger Bush at hvis i ikke går med os i krigen så er i med/selv terroristerne og dermed bliver Danmark presset ind i krigen.

# data[].attributes.body
Dokumentaren "Den hemmelige krig" bruger især nærbilledet og ultranærbilledet meget. For eksempel ser vi her Anders Fogh Rasmussen filmet helt tæt på. Brugen af nærbilledet og ultrænærbilledet er med til at øge intensitet, da vi kommer helt tæt på personerne. På billedet ser vi tydeligt, at Anders Fogh Rasmussen er glad. Ved at bruge denne billedbeskæring får seeren altså mulighed for at aflæse personernes reaktioner, hvilket er med til at skabe identifikation.

# data[].attributes.body
I dokumentaren Den hemmelige krig bruges der især nærbilledet og ultra nærbilledet. For eksempel ser vi Bush på nedslående billede i nærbillede samt med udtalelse;" enten er man med os, eller også er man med terroristerne". Efter 9/11 gik USA i krig mod alle terrorister. Dvs. at koblingen imellem Danmark og USA altså har været uundgåelig. Danmark har altså ikke haft mulighed for andet, end at alliere sig med USA, for at undgå USAs vrede. Bush har et alvorlig ansigts udtryk. Seeren får derved mulighed for at afkode Bush's budskab. Enten er i med os, eller er i imod os