# data[].attributes.attachment_link.description
Itseä inhottaa katsoa niitä verkkopohjaisia häkkejä. En voi käsittää, miten jonkun mielestä eläin voi sellaisessa hyvin - itse tuskin suostuisi päi...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Euroopassa turkistarhauksen ovat kieltäneet Alankomaat, Belgia, Bosnia-Hertsegovina, Iso-Britannia, Itävalta, Kroatia, Luxemburg, Makedonia, Norja, Serbia, Slovenia, Tšekki ja nyt Slovakia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Euroopassa jo 13 maata on kieltänyt turkistarhauksen - nyt remmiin liittyi Slovakia

# data[].attributes.attachment_link.description
Euroopassa turkistarhauksen ovat kieltäneet Alankomaat, Belgia, Bosnia-Hertsegovina, Iso-Britannia, Itävalta, Kroatia, Luxemburg, Makedonia, Norja, Serbia, Slovenia, Tšekki ja nyt Slovakia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Minkinnahoille löytyi ostajia erityisesti Kiinasta.

Huutokauppayhtiö on tyytyväinen syyskuun nahkamyyntiin ainakin minkin osalta. Arkistokuvaa Saga Fursin varastolta. Kuva: Antti Lempiäinen / Yle

Turkishuutokauppaa Suomessa pyörittävän Saga Fursin syksyn huutokaupassa myytiin 95 prosenttia tarjolla olleista 4,5 miljoonasta minkinnahoista. Niiden hinnat nousivat suhteessa kesäkuun huutokaupan hintoihin.

Myynti nousi 123 miljoonaan euroon, mikä on ennätys syyskuun huutokauppojen joukossa. Viime vuoden syyskuun kaupasta karttui 59 miljoonaa euroa.

Suurin osa nahoista meni Kiinaan, mutta niitä myytiin myös Turkkiin, Etelä-Koreaan, Kreikkaan ja Eurooppaan muotiteollisuudelle.

Ketun ja suomensupin nahoista kaupaksi meni 65% eli 560 000 nahkaa.

Lue seuraavaksi: Edes syksyn turkishuutokauppa ei helpottanut turkisalan ahdinkoa

Saga Fursin toimitusjohtaja Markus Gotthard toteaa tiedotteessa, että yleiset maailmantalouden epävarmuudet vaikuttavat kauppaan. Minkkien osalta kuitenkin onnistuttiin.

- Minkkien myyntitulos oli onnistunut, kun otetaan huomioon Kiinassa edelleen jatkuvat voimakkaat koronarajoitukset. Ketun kysyntä ei ole elpynyt minkin tavoin. Kettuhuutokaupan tulos oli maltillisten odotusten mukainen.

Tärkeät ketut

Turkisalaa on rasittanut tänä vuonna heikosti sujunut ketunnahkojen kauppa. Juuri ketunnahat ovat alalle tärkeitä, sillä Suomi on suurin sertifioitujen ketunnahkojen tuottaja maailmassa. Fifurin mukaan Suomessa tuotetaan vuosittain (siirryt toiseen palveluun) noin kaksi miljoonaa ketun nahkaa.

Tänä vuonna kaupaksi on mennyt vain 0,9 miljoonaa ketunnahkaa, kun taas minkinnahkoja on myyty 8,2 miljoonaa kappaletta.

Tähän mennessä Saga Fursin välitysmyynti on 272 miljoonaa euroa, kun se viime vuonna tähän aikaan oli 392 miljoonaa.

Turkistarhaus on tänä vuonna kamppaillut vaikeassa tilanteessa.

Reilun puolen vuoden aikana alalta on poistunut kymmeniä tarhoja. Päämarkkinat ovat Aasiassa, mutta Kiinassa korona vaikuttaa vielä ostohalukkuuteen. Lisäksi venäläiset ostajat ovat kaikonneet huutokaupoista. Nyt alaa kurittavat kohonneet tuotantokustannukset.

Turkisala työllistää Suomessa noin 3000 ihmistä. Alan tuottajaliitossa on runsaat 500 jäsentä. Vielä 2010 Suomessa toimi (siirryt toiseen palveluun) yli 1000 turkistilaa.

Valtaosa Suomen turkistarhoista sijaitsee pohjalaismaakunnissa eli Etelä-, Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla sekä Pohjanmaalla.
Turkisten myynti edelleen alamaissa - Saga Furs antoi tulosvaroituksen Turkisala odotti Venäjästä korvaajaa koronan kurittamalle Kiinalle, mutta sota romutti toiveet: "Tilanne on ennennäkemättömän vaikea" Minkinnahkojen myynti päättyi pettymykseen turkishuutokaupassa - Ukrainan sota veti kysyntää alas

# data[].attributes.attachment_link.title
Turkisalan näkymät kirkastuivat hieman - minkinnahkoja ostettiin ennätyksellisen hyvin

# data[].attributes.attachment_link.description
Minkinnahoille löytyi ostajia erityisesti Kiinasta. Turkishuutokauppaa Suomessa pyörittävän Saga Fursin syksyn huutokaupassa myytiin 95 prosenttia tarjolla olleista 4,5 miljoonasta minkinnahoista. Niiden hinnat nousivat suhteessa kesäkuun huutokaupan hintoihin. Myynti nousi 123 miljoonaan euroon, mikä on ennätys syyskuun huutokauppojen joukossa. Viime vuoden syyskuun kaupasta karttui 59 miljoonaa euroa.

# data[].attributes.body
Turkistarhausta vastaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Entisen tarhaajan mukaan lopetuspäätös on ollut jälkikäteen ajateltuna hyvä, vaikka markkinat olivat vielä tuolloin aivan erilaiset.

Iltalehti kirjoitti aikaisemmin turkisalan kriisistä. Jo valmiiksi kritisoidulla alalla on haasteita hiipuneen ulkomaankaupan takia. Jutussa kulutustutkija Terhi-Anna Wilska arvioi, että turkistuotanto tulee poistumaan Suomesta ennemmin tai myöhemmin.

Suomessa jo nyt kolme neljästä vastustaa turkistarhausta ja tulevaisuudessa vastustus todennäköisesti vain kasvaa. Wilskan mukaan nuoret eivät ole eläneet sellaisessa yhteiskunnassa, jossa niille on ollut tarvetta, joten turkiksien kannattajia on enää lähinnä vanhemmissa ikäluokissa.

Lisäksi parhaillaan kerätään myös nimiä aloitteeseen, jolla pyritään lopettamaan turkistarhaus koko EU:n alalla. Aloitteessa on jutun kirjoitushetkellä 337 770 allekirjoitusta.

"En olisi uskonut"

Eläkkeellä oleva Pentti Syri lopetti turkistarhauksen vuonna 2016. 40 vuotta alalla ollut Syri oli muutenkin jäämässä eläkkeelle, mutta hänen mukaansa päätöstä vauhditti se, että hänen tarhansa oli eläinaktivistien kohteena vuodesta 2010 asti.

Syrin mukaan päätös on ollut jälkikäteen ajateltuna hyvä, vaikka markkinat olivat vielä tuolloin aivan erilaiset.

-Ei silloin olisi uskonut nykytilannetta, hän sanoo viitaten turkisalan kannattavuuteen.

Saga Fursin toimitusjohtaja Markus Gotthardt kertoi aikaisemmin Iltalehdelle, että pitkään kestäneet koronarajoitukset erityisesti eläintuotteiden suhteen ja puoli vuotta kestänyt Venäjän aloittama sota Ukrainassa ovat vaikuttaneet turkiskauppaan.

Myös Syri mainitsee ulkomaille viennin vähentymisen isoimmaksi syyksi alan surkean kannattavuuden. Kiina ja Venäjä ovat turkiskaupan kannalta suurimpia vientimaita.

- Alkaa olla aika vaikeaa, jos varastot ovat täynnä eikä kauppa tahdo käydä. Lisäksi Kiinalla on paljon jo valmiiksi omaa turkistuotantoa, Syri pohtii.

Kritisoi aktivisteja

Syrillä kävi lopettamisen suhteen mielestään tuuri, sillä vielä hänen lopettaessaan valmiit nahat menivät helposti kaupaksi, ja ketut hän sai myytyä muille turkistarhoille.

Suosittelisiko Syri huonosta tilanteesta huolimatta tarhauksen jatkamista nykyisille tarhaajille?

- Kyllähän se kannattaa, jos vain rahoitusta on. Mutta sitä on vaikea saada.

Entinen tarhaaja kritisoi aktivistien toimintaa, sillä hänen mukaansa aktivistien väitteet hänen tarhaltaan eivät perustuneet totuuteen.

- Suomessa toiminta on laadukasta ja eläinystävällistä. Nyt tarhaus vain siirtyy enemmän maihin, esimerkiksi Kiinaan, joissa ei ole niin hyvää valvontaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pentti lopetti turkistarhauksen 5 vuotta sitten eikä kadu - "Alkaa olla aika vaikeaa"

# data[].attributes.attachment_link.description
Entisen tarhaajan mukaan lopetuspäätös on ollut jälkikäteen ajateltuna hyvä, vaikka markkinat olivat vielä tuolloin aivan erilaiset. Iltalehti kirjoitti aikaisemmin turkisalan kriisistä. Jo valmiiksi kritisoidulla alalla on haasteita hiipuneen ulkomaankaupan takia. Jutussa kulutustutkija Terhi-Anna Wilska arvioi, että turkistuotanto tulee poistumaan Suomesta ennemmin tai myöhemmin. Suomessa jo nyt kolme neljästä vastustaa turkistarhausta ja tulevaisuudessa vastustus todennäköisesti vain kasvaa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Turkistarhausta puolustellaan yleisimmin neljällä väitteellä, joista yksikään ei kestä lähempää tarkastelua. Ensimmäinen väite: turkistarhaus on laillista. Tämä väite on eettisessä mielessä täysin kestämätön. Kuten jo pitkään on tiedetty, siitä kuinka asiat ovat, ei voi päätellä, kuinka niiden pitäisi olla. Monet alun perin laillisina pidetyt käytännöt ovat muuttuneet myöhempien sukupolvien silmissä laittomiksi ja moraalittomiksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Turkistarhaus - Eläinten suojelu - Suomi24 Keskustelut

# data[].attributes.attachment_link.description
Turkistarhaus on oiva elinkeino Suomessa. En tajua miksi sitä vastustetaan niin paljon. Kaikkein hulluinta on tehdä iskuja tarhalle. Jos päästät elukat ...

# data[].attributes.attachment_link.title
Turkistarhaus - Eläinten suojelu - Suomi24 Keskustelut

# data[].attributes.attachment_link.description
Turkistarhaus on oiva elinkeino Suomessa. En tajua miksi sitä vastustetaan niin paljon. Kaikkein hulluinta on tehdä iskuja tarhalle. Jos päästät elukat ...

# data[].attributes.body
ostajan näkökulma, myyjän näkökulma

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MTT:n tekemän tutkimuksen (pdf) mukaan turkisten hiilidioksidipäästöt ovat moninkertaiset vastaaviin keinomateriaaleista valmistettuihin takkeihin verrattuna. Samoin turkikset aiheuttavat huomattavasti suuremmat happamoittavat päästöt kuin keinomateriaalitakit. Rehevöittävien päästöjen osalta turkikset kuormittavat ympäristöä vähemmän kuin keinomateriaalitakit, jos niiden eduksi lasketaan turkiseläimille syötettävän Itämerestä pyydystetyn kalan ravinteita poistava vaikutus. Toisaalta keinomateriaalien rehevöittävät päästöt olivat hyvin pieniä.

Turkisten hiilidioksidipäästöt ovat moninkertaiset vastaaviin keinomateriaaleista valmistettuihin takkeihin verrattuna.

Vesien rehevöittäminen ja ilman happamoituminen

Turkiseläinten ulosteet valuvat tarhoilla verkkopohjaisten häkkien alle. Ne sisältävät huomattavat määrät typpeä ja fosforia, jotka molemmat rehevöittävät vesistöjä niihin huuhtoutuessaan. Turkistuotannon yhteenlasketut typpipäästöt ovat Suomessa 430 tonnia vuodessa ja fosforipäästöt 45 tonnia vuodessa. Tämä merkitsee sitä, että Suomen turkiseläinten tuottama lanta- ja virtsamäärä vastaa 1,2 miljoonan ihmisen puhdistamattomien jätevesien sisältämää uloste- ja virtsamäärää. Vesistöjen rehevöityminen aiheuttaa muun muassa kalalajiston köyhtymistä ja myrkyllisten sinilevälauttojen yleistymistä.

Suomen vesistöjä rehevöittävistä kokonaispäästöistä turkistarhojen osuus on varsin pieni: fosforista noin 1,4 % ja typestä noin 0,7 % on peräisin turkistarhoilta. Ongelma on kuitenkin usein paikallisesti erittäin merkittävä. Turkistarhat ovat keskittyneet tiettyyn osaan Suomea, jolloin kokonaiskuormituksen merkitys alueen vesistöille korostuu. Lisäksi yksittäisten tarhojen eläinmäärät kasvavat voimakkaasti, jolloin myös paikallinen kuormitus ja sen riskit kasvavat.

Turkiseläinten lannasta ja virtsasta vapautuu myös happamoittavia päästöjä, eli pääasiassa ammoniakkia, joka kohoaa ilmaan ja leviää tarhan lähiympäristöön. Ammoniakki aiheuttaa tarhojen lähellä puustovaurioita, erityisesti havupuiden vahingoittumista.

Turkistuotannossa eri tuotantovaiheet vaativat paljon energiaa. Esimerkiksi rehun kuljetukset, pakastaminen, kuumentaminen, jauhaminen ja valmistus sekä nahkojen kuivaus, nahkojen muokkaus ja muu käsittely ovat työvaiheita, jotka kukin antavat oman lisänsä turkistuotannon yhteenlaskettuun sähkön- ja polttoaineenkulutukseen. Turkistarhaus aiheuttaakin välillisesti ympäristökuormitusta suuren energiankulutuksensa takia. Sekä öljynkulutuksen että kokonaisenergiankulutuksen vertailu osoittaa, että tarhakasvatetun aidon turkiksen tuotanto aiheuttaa moninkertaisesti suuremman ympäristörasituksen kuin esimerkiksi tekoturkin tai muun keinokuituvaatteen valmistus.

Turkiksia ei saa markkinoida ympäristöystävällisinä

Vuonna 2012 Euroopan turkistuottajien kustantama, turkistuotteiden ympäristöystävällisyyttä korostanut mainos tuomittiin harhaanjohtavaksi. Isossa-Britanniassa mainonnan totuudenmukaisuutta sekä eettisyyttä tarkkaileva mainosalan itsesäätelyelin ASA totesi, että mainos, jonka mukaan "turkistuotteiden käyttö on ympäristöystävällistä" (it's eco-friendly to wear fur), on väitteessään sekä harhaanjohtava että perusteeton. Asa kielsi turkistuottajien ympäristömainoksen käytön. Myös Suomen kuluttaja-asiamies on kieltänyt turkisten mainostamisen ympäristöystävällisempinä kuin keinoturkikset jo vuonna 1993.

# data[].attributes.attachment_link.title
Turkistarhaus ei ole ympäristöystävällistä | Animalia

# data[].attributes.attachment_link.description
MTT:n tekemän tutkimuksen (pdf) mukaan turkisten hiilidioksidipäästöt ovat moninkertaiset vastaaviin keinomateriaaleista valmistettuihin takkeihin verrattuna. Samoin turkikset aiheuttavat huomattavasti suuremmat happamoittavat päästöt kuin keinomateriaalitakit. Rehevöittävien päästöjen osalta turkikset kuormittavat ympäristöä vähemmän kuin keinomateriaalitakit, jos niiden eduksi lasketaan turkiseläimille syötettävän Itämerestä pyydystetyn kalan ravinteita poistava vaikutus. Toisaalta keinomateriaalien rehevöittävät päästöt olivat hyvin pieniä.

# data[].attributes.headline
Tuomas, Vilho, Lenni ja (tuomo)  Puolustava

# data[].attributes.subject
Tuomas, Vilho, Lenni ja (tuomo)  Puolustava

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Ville Niinistö haluaa kieltää turkistarhauksen EU:n alueella

Vihreiden mepin mukaan villieläinten kasvattaminen häkissä on epäeettistä.

Vihreiden europarlamentaarikko Ville Niinistö kerää nimiä eläinsuojelujärjestöjen Fur Free Europe -kansalaisaloitteeseen, jossa esitetään EU:n laajuista kieltoa turkistarhaukselle.

- On syvästi epäeettistä kasvattaa villieläimiä pienissä häkeissä turkisten tähden. Eläinten vangitseminen turkin takia tapettavaksi pieneen häkkiin aiheuttaa vakavaa kärsimystä, sairauksia ja käyttäytymishäiriöitä, Niinistö kirjoittaa blogissaan.

- Europarlamentin eläinoikeuksia puolustavassa ryhmässä olen tehnyt työtä turkistarhauksen kieltämiseksi ja ongelmien ratkaisemiseksi nykyisissä tarhausmaissa. Isossa osassa länsi-Eurooppaa turkistarhaus on jo tavalla tai toisella kielletty. Nyt kaikkien EU-maiden on aika seurata perässä.

Niinistön mukaan turkistarhaus on eettisesti ja ekologisesti kestämätöntä sekä taantuva ala.

- Mitä aiemmin päätös tehdään, sitä joustavampi siirtymä on tuottajille. Muutos tulee joka tapauksessa: 12 jäsenmaata on hiljattain kehottanut Euroopan komissiota selvittämään vaihtoehtoja turkistarhauksen kieltämiseksi EU:ssa".

Verkkouutiset 20.5.22

# data[].attributes.attachment_link.title
Turkistarhaus EU-alueella - 70 plus - Suomi24 Keskustelut

# data[].attributes.attachment_link.description
"Ville Niinistö haluaa kieltää turkistarhauksen EU:n alueella Vihreiden mepin mukaan villieläinten kasvattaminen häkissä on epäeettistä. Vihreiden europarlamentaarikko Ville Niinistö kerää nimiä eläinsuojelujärjestöjen Fur Free Europe -kansalaisaloitteeseen, jossa esitetään EU:n laajuista kieltoa turkistarhaukselle. - On syvästi epäeettistä kasvattaa villieläimiä pienissä häkeissä turkisten tähden. Eläinten vangitseminen turkin takia tapettavaksi pieneen häkkiin aiheuttaa vakavaa kärsimystä, sairauksia ja käyttäytymishäiriöitä, Niinistö kirjoittaa blogissaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Taloustutkimuksen toteuttaman kahden mielipidekyselyn sarjan mukaan jo 74 % suomalaisista vastustaa nykyisen kaltaista turkistarhausta. Mielipidekyselyt paljastivat myös, että 60 % suomalaisista pitää eläinten tappamista niiden turkkien vuoksi vääränä. Mielipidetutkimukset tilasivat Animalia ja Oikeutta eläimille.

Vuonna 2018 suomalaisista 69 % joko halusi kieltää turkistarhauksen täysin tai vastusti nykyisenkaltaista turkistarhausta. Vuoden 2019 kyselyssä luku kasvoi 5 prosenttiyksikköä 74 prosenttiin. Tarhauksen kieltäisi siirtymäajalla 36 % ihmisistä, eli 6 prosenttiyksikköä enemmän kuin viime vuonna. Nykymuotoista tarhausta tukee enää 15 prosenttia suomalaisista.

Taloustutkimus esitti kysymyksen: "Mikä seuraavista kuvaa parhaiten mielipidettänne turkistarhauksesta?" Vastausvaihtoehtojen skaala ulottui tarhauksen jatkumisesta entisellään aina tarhauskieltoon siirtymäajoilla.

Turkistarhoilta julki tulleet kuvat ovat vaikuttaneet ihmisten asenteisiin tarhausta kohtaan.

"Tämä on järisyttävä tulos, johon poliitikkojen on syytä perehtyä. Merkittävä enemmistö suomalaisista ei hyväksy turkistarhausta nykyisessä muodossaan. Esimerkiksi 38 % vastaajista sallisi tarhauksen jatkuvan vain, jos eläimille tarjotaan huomattavasti lisää tilaa ja mahdollisuuksia toteuttaa lajityypillistä käyttäytymistään. Vastaavien hyvinvointivaatimusten kirjaaminen lakiin on muualla lopettanut turkistarhauksen, koska se ei enää ole kannattavaa. Näin on käynyt esimerkiksi Saksassa minkkien ja Ruotsissa kettujen tarhauksen kohdalla. Meidän pitää liittyä eurooppalaiseen kehitykseen mukaan ja ajaa turkistuotanto alas. Suomalaiset eivät halua maamme jäävän viimeiseksi Euroopan maaksi, jossa eläimiä tarhataan ja tapetaan vain niiden turkkien vuoksi", sanoo Animalian toiminnanjohtaja Heidi Kivekäs.

Erillinen kysely tappamisen oikeutuksesta

Taloustutkimus toteutti Animalian ja Oikeutta eläimille -järjestön pyynnöstä myös toisen kyselyn eri otokselle ihmisiä. Kyselyssä tarhausta ei esitelty ensisijaisesti esimerkiksi liiketoimintana tai muun positiivisen mielikuvan kautta. Sen sijaan kyselyssä esitettiin väite, jolla mitattiin ihmisten mielipidettä turkistarhauksen eettiseen oikeutukseen. Väite kuului: "On hyväksyttävää tappaa tarhattuja eläimiä niiden turkin vuoksi."

Vastaus eettiseen peruskysymykseen eläinten tappamisesta oli selkeä: 60 % suomalaisista vastasi olevansa osittain tai täysin eri mieltä, eli piti eläinten tappamista niiden turkin vuoksi vääränä. Vastanneista vain 35% hyväksyi väitteen täysin tai osittain.

"Kun ihmisiltä kysytään, onko eläinten tappaminen niiden turkkien vuoksi oikein, suurin osa vastaa ei. Suomessa ja kansainvälisesti esillä olleet kuvat suomalaisilta turkistarhoilta asettavat Suomen kyseenalaiseen valoon. Ihmiset meillä ja muualla tietävät, ettei eläimen elämä turkistarhalla ole hyvää, ja se näkyy myös näissä vastauksissa", kertoo Oikeutta eläimille -järjestön kampanja- ja viestintävastaava Kristo Muurimaa.

Kansainvälisen Fur Free Alliancen jäsenjärjestöt ovat teettäneet kyselyitä samanlaisella kysymyksenasettelulla. Esimerkiksi Virossa 69 %, Ruotsissa 78 %, Norjassa 68 % ja Tanskassa 55 % pitää eläinten tappamista niiden turkkien vuoksi vääränä.

Mielipidekyselyn lokakuussa 2019 tilanneet Animalia ja Oikeutta eläimille ovat Fur Free Alliancen jäsenjärjestöt Suomesta. Kysymykset esitettiin eri otoksille eri ajankohtana osana Taloustutkimuksen Telebus-tiedonkeruuta. Ensimmäinen kysely tehtiin 30.10.-5.11.2019, ja sen otos oli 1004. Toinen kysely toteutettiin 11.11.-19.11.2019, ja sen otos oli 1002 henkilöä. Haastattelujen kohderyhmä on 15-79 vuotias väestö Ahvenanmaan maakuntaa lukuun ottamatta.

Tarkempia tietoja (PDF) kyselystä ja sen toteutuksesta:

# data[].attributes.attachment_link.title
Kysely: Turkistarhauksen vastustus kasvaa vauhdilla | Oikeutta eläimille

# data[].attributes.attachment_link.description
Taloustutkimuksen toteuttaman kahden mielipidekyselyn sarjan mukaan jo 74 % suomalaisista vastustaa nykyisen kaltaista turkistarhausta. Mielipidekyselyt paljastivat myös, että 60 % suomalaisista pitää eläinten tappamista niiden turkkien vuoksi vääränä. Mielipidetutkimukset tilasivat Animalia ja Oikeutta eläimille. Vuonna 2018 suomalaisista 69 % joko halusi kieltää turkistarhauksen täysin tai vastusti nykyisenkaltaista turkistarhausta.

# data[].attributes.body
https://animalia.fi/elainten-oikeudet/turkistarhaus/turkistarhauskiellot-maailmalla/

masa, enttu, otto, aleksi ja juuli

# data[].attributes.attachment_link.description
Turkistarhauskiellot lisääntyvät ja tarhausta rajoitetaan yhä useammassa maassa. Poliittinen keskustelu on myös vilkasta.

# data[].attributes.headline
Vastustava   Tuomas, Lenni, Vilho   +(tuomo)

# data[].attributes.subject
Vastustava   Tuomas, Lenni, Vilho   +(tuomo)

# data[].attributes.attachment_link.title
Turkistarhaus EU-alueella - 70 plus - Suomi24 Keskustelut

# data[].attributes.attachment_link.description
“Ville Niinistö haluaa kieltää turkistarhauksen EU:n alueellaVihreiden mepin mukaan villieläinten kasvattaminen häkissä on epäeettistä.Vihreiden eu...

# data[].attributes.headline
Eläinten hyvinvointi, työpaikat ja ympäristövaikutukset 

# data[].attributes.subject
Eläinten hyvinvointi, työpaikat ja ympäristövaikutukset 

# data[].attributes.body
Eläinten hyvinvointi, tarhurit, turkistarhauksen idea, turkistarhauksen ympäristöystävällisyys ja turkikset.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liitto (STKL) ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaikka kotieläinseutujen pelloilla on usein liikaa fosforia ja typpeä, niin monilla viljanviljelyalueilla ravinteita puuttuu. Fosfori on ehtyvä luonnonvara, jota on turkiseläinten lannassa paljon enemmän kuin muiden tuotantoeläinten lannassa. Turkiselinkeino tuottaa fosforia noin 1,8 miljoonaa kiloa vuodessa.