# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et besøg hos syriske flygtninge i Libanon endte med at blive til sangen 'Frit land'. Det fortæller Ulige Numres forsanger Carl Emil Petersen i et interview med DR.

Da han kom hjem igen, fandt Carl Emil Petersen ud af, hvordan alting i Danmark bare fungerer helt gnidningsløst. Dog gik det også op for ham, at det fremmede er noget, mange danskere helst vil fortrænge.

- Så 'Frit land'- nummeret blev til for at lave sådan en nationalromantisk sang ud fra et lidt snæversynet synspunkt. Det handler om den frygt, der er, for at der lige pludselig skal komme en hel masse fremmede ind i vores trygge, lille samfund, siger Carl Emil Petersen og peger på debatten i valgkampen.

Valgkamp handler om at holde folk væk

- Det bliver meget umenneskeligt. Det handler om tal og om, hvordan man kan holde folk væk fra det her land. Det er jo helt absurd, siger Ulige Numres forsanger og henviser til valgkampen.

Du kan se hele interviewet med Ulige Numres forsanger øverst i artiklen, og du kan se bandet spille 'Frit land' fra Northsides Green Stage her.

http://mu.net.dr.dk/admin/programcard/get/?id=urn:dr:mu:programcard:557d990ba11f9f067cf221b2

# data[].attributes.attachment_link.title
VIDEO Ulige Numre: 'Frit land' handler om dansk fremmedfrygt

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter en tur i Libanon, hvor Ulige Numres forsanger besøgte syriske flygtninge, lavede han nummeret 'Frit land'.

# data[].attributes.body
Fantastisk hæfte med fem korte tegneserier om uledsagede flygtningebørn. Anja har hæftet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Uledsaget formidler fem danske tegneserieskabere fem flygtningebørns oplevelser. Vi bringer en forsmag.

I morgen begynder Svendborg Graphic, en ny fynsk festival for tegneserier, animation og spil. Og den debuterende festival debuterer ved samme lejlighed også som forlag. Det sker med antologien Uledsaget, som vi tidligere har skrevet om her på Nummer9.
Læs også: Tegneserieskabere + mindreårige flygtninge = en vigtig antologi
Her har fem af landets i disse år mest interessante tegneserieskabere mødt fem uledsagede flygtningedrenge, og fortalt deres historier som tegneserie.

Festivalleder Asbjørn Rune Bourgeat understreger, at historierne i antologien ikke bør læses som en nøjagtig gengivelse af drengenes beretninger. Antologiens sigte har været et andet.

- Vi har fra festivalens side ønsket at vise, hvor stor gennemslagskraft en tegneserie har, hvis den laves rigtigt. Også når det gælder om at formidle komplekse situationer som dem, asylansøgerne står i. Derfor har tegnerne haft deres kunstneriske frihed til at lave et narrativ, der giver drengene en stemme, fortæller Asbjørn Rune Bourgeat.

Vi har fået lov til at bringe en side fra hver af de fem historier. Visuelt er de meget forskellige, men tematisk lader der til at være meget der går igen. Det ligner mørke, voldsomme historier om tab og flugt. Men døm selv:

Første side er af Adam O, der tager os til Afghanistan:

Halfdan Pisket holder sig til et layout med et stramt 3×3 gitter...

...mens Karoline Stjernfelts side opløser billedrammerne:

Lars Hornemans bidrag giver ikke overraskende associationer til sammes , om en Syrisk flygtningepige:

Zenobia starter med en båd med flygtninge, der kæntrer i havet, og noget lignende synes at ske i Tom Kristensens bidrag:

Og som en lille bonus, er her et indslag om arbejdet med tegneserierne, bragt af DR P4 Fyn tilbage i oktober:

Flygtninge som tegneserier
Bomber, der falder. Adskillelse fra familien. Asylbørns voldsomme fortællinger bliver nu til tegneserier på festivalen Svendborg Graphic 30 jan - 5 feb 2017.

Posted by DR P4 Fyn on Friday, October 28, 2016

# data[].attributes.attachment_link.description
I morgen begynder Svendborg Graphic, en ny fynsk festival for tegneserier, animation og spil. Og den debuterende festival debuterer ved samme lejlighed også som forlag. Det sker med antologien Uledsaget, som vi tidligere har skrevet om her på Nummer9.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Andre lande har kun én - men Danmark har to nationalsange. Måske skulle vi vælge en helt tredje?

Der er en vanskelig musikalsk situation i Danmark! Vi har både en nationalsang og en kongesang. Ingen af dem er kåret formelt, og de er heller ikke nævnt i Grundloven.

De har simpelthen bare etableret sig gennem tiden, og nu hænger de fast, selv om de ikke er helt perfekte.

Den gådefulde kongesang

Kongesangen er Kong Kristian stod ved højen mast. Et heltedigt fra Johannes Ewalds syngespil Fiskerne, skrevet i 1779. Teksten handler om danske søhelte, det første vers specifikt om Christian IV.

Hvem der har komponeret melodien har optaget musikhistorikere meget længe. Måske er det Ewalds ven Ditlev Rogert. Eller måske er den udenlandsk.

I hvert fald blev melodien populær, og i 1828 tog Kuhlau den med i sit festspil Elverhøj, hvor Christian IV har hovedrollen. Kong Kristian er under alle omstændigheder ret usangbar.

Bøgene nær østerstrand

Kongesangen bruges i dag mest ved militære og royale begivenheder. Til civile formål anvender man Der er et yndigt land.

Et flot digt med schwung og mange billeder, skrevet i 1819 af digterkongen Oehlenschläger. Oprindeligt var der 12 vers. I dag synger vi kun de bedste og springer f.eks. dette vers over:
Jeg bytter Danmark ej for Ruslands vinterørkner, for Sydens blomstermaj. Ej pest og slanger kender vi, ej Vesterlandets tungsind, ej Østens raseri.
En mislykket konkurrence

Samme år havde et akademisk selskab afholdt en konkurrence om en ny nationalsang. Vinderen hed Dannemark, Dannemark, hellige lyd, men den blev latterliggjort og kom aldrig i brug.

Måske skrev Oehlenschläger sit digt som reaktion på den pauvre konkurrence.Nogle år senere fik Der er et yndig land melodi af H.E. Krøyer, og den bed sig fast ved folkefesterne på Skamlingsbanken i 1840'erne.

Heller ikke den sang er dog særlig heldig. Marchrytmen er dårlig at synge på, der er store intervalspring og en vanskelig kromatisk passage. Når der synges til landskampene i Parken, sørger folkemasserne for at slibe hjørnerne af, så sangen går lidt mere ligeud af landevejen.

Samme tekst, ny melodi

Flere har fået den tanke, at der kan skrives en bedre melodi til Der er et yndigt land. Thomas Laub lavede en melodi i 1919, og Carl Nielsen en i 1924, selv om han vidste at kampen var håbløs. "Vanens magt er stor, men nu forsøger jeg altså alligevel", udtalte han til pressen.

Nielsens melodi er pæn og jævn, faktisk for fredsommelig til Oehlenschlägers saftige sprog. Den blev ikke alment accepteret og har altid været en sjældenhed. Den står heller ikke i Højskolesangbogen.

Alternativ af Andersen

Meget taler for at bruge en helt anden sang som dansk nationalsang: I Danmark er jeg født. Teksten er gribende smuk, skrevet af selveste H.C. Andersen, og der er lavet mange melodier til den.

Den oprindelige melodi fra 1850 af Henrik Rung er højstemt og krævende, og den har vigende tilslutning i dag. Melodien af Sebastian fra musicalen Hans Christian Andersen er en solosang, men har bredt sig til kormiljøet.

Vindere:

Følgende har indtil nu vundet billetter til Top 50 koncerten 20. maj:

Kirsten M Frandsen

Preben Bech Badstue

Hans Jørgen Knudsen

Lotte Christensen

Flemming Salvig

Som fællessang er Poul Schierbecks melodi fra 1926 derimod lige i øjet. Mild og defensiv som den danske mand og det danske landskab. Den giver gåsehud. Og den kan synges både solo eller af et helt fodboldstadion.

Hvad stiller vi op?

Skulle vi gøre I Danmark er jeg født af Schierbeck og Andersen til nationalsang? I så fald er der ingen fortilfælde af hvordan man vedtager den slags.

Hvis ikke Folketinget skrider ind med en særlov, kan udskiftningen kun ske ved at samfundet begår selvtægt og fravælger de to gamle nationalsange. Et musikalsk statskup, altså - og det er nok ikke så sandsynligt i fredstid.

# data[].attributes.attachment_link.description
Andre lande har kun én - men Danmark har to nationalsange. Måske skulle vi vælge en helt tredje? Der er en vanskelig musikalsk situation i Danmark! Vi har både en nationalsang og en kongesang. Ingen af dem er kåret formelt, og de er heller ikke nævnt i Grundloven.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Natasja var egentlig for fuld til at lave de sidste optagelser til sin plade, I Danmark er jeg født, den nat i forsommeren 2007. Men hendes producer, Pharfar, som nogle år forinden havde fået et overraskende gennembrud med dancehallgruppen Bikstok Røgsystem, insisterede på, at de skulle nå at lægge de sidste vokaler på hendes coverversion af Shit & Chanel-sangen "Smuk og Dejlig", inden hun igen fløj til Jamaica.

Det var presset, der var kun to timer til hendes fly skulle lette klokken seks om morgenen, men de nåede det, og selv om Natasja aldrig vendte hjem igen, kunne pladen udgives den 24. september 2007. Udgivelsen markerede tremånedersdagen for hendes alt for tidlige død.

Natasja brændte sit lys i begge ender i den sidste del af hendes liv. Hun pressede tempoet i vejret og tog chancer, og den bilulykke i Jamaica, som førte til hendes død den 24. juni 2007, var blot en af en nærmest endeløs række af hasarderede bilture, hun var involveret i.

Og når man hører I Danmark er jeg født nu - præcis ti år efter udgivelsen - emmer den stadig af livslyst og kampvilje.

Natasja var godt i gang med at arbejde sig frem imod en status som nationalskjald i Danmark og et internationalt gennembrud af en vis størrelse. Men hun var også - og ikke mindst - en kulturkriger, der åndede for sine sager både i livet og i kunsten.

Hendes kulturkampe lyser stadig ud fra I Danmark er jeg født. Her er de tre vigtigste i en genlytning af pladen på dens ti års jubilæum.

Kulturkamp 1: Gi' mig Danmark tilbage

Med en dansk mor og en sudanesisk far var Natasja født med multikulturen indlejret i hud og hår. Hun var en verdensborger, men elskede Danmark. Numrene "Gi' mig Danmark tilbage" og "I Danmark er jeg født" - der helt klart er de mest langtidsholdbare numre på I Danmark er jeg født - står stadig som solide musikalske bidrag til danskhedsdebatten.

Med den perfekt overgearede "Gi' mig Danmark tilbage" gav hun venstrefløjen et stærkt protest-soundtrack på et tidspunkt, hvor den yderste venstrefløj havde mistet sin højborg, Ungdomshuset på Jagtvej, og i processen havde fået ry i det brede Danmark for at være brostenskastende barbarer.

Et soundtrack, som charmerende kastede kaskader af ord imod reaktionære fortolkninger af danskhed, og som satte ild i dansegulvene i stedet for bilerne.

Natasja ville udgive "Gi' mig Danmark tilbage", mens asfalten stadig var varm efter gadekampene på Nørrebro. Det skulle gå hurtigt, ligesom det gjorde i Jamaica, hvor sangene ofte blev udgivet, så de kommenterede på begivenheder, mens nyhederne om begivenhederne stadig var friske.

Det lykkedes ikke - for det tog for lang tid at få rettighederne til de lydklip, musikken var bygget op om - men selv om sangen på den måde var tænkt som en kommentar til aktuelle begivenheder, skrev den sig med sit grundlæggende budskab om, at danskhed er lig med frisind, ind i en kultur- og værdikamp, der stadig er aktuel.

Kulturkamp 2: Spark de døre ind (og pak pikken, kammerat)

Natasja havde for vane at sparke døre ind. Som ganske ung sparkede hun sammen med veninden og kollegaen Karen Mukupa dørene ind til en mandsdomineret musikverden. Som væddeløbsjockey sparkede den lille mulatpige fra Islands Brygge dørene ind til en verden, som var styret af overklassen.

Mange af sangene på I Danmark er jeg født har således en efterklang af flækkede dørkarme. Sangen "Fi er min" - der egentlig var tænkt som en sang om pædofili, men endte som en lidt spøjs feministisk slagsang - glimrer ved, at Natasja bruger sin plads i 'danskhallen' som udgangspunkt for at lave et søsterskab i den førnævnte mandsdominerede genre.

Hun synger således til de unge piger, at de skal passe på sig selv, for verden er fyldt med "gamle, tykke, sultne mænd", og selv om sangen balancerer farligt tæt på implicit at udskamme de piger, der "giver den lidt for meget op", så har den stadig en charme, Natasjas charme, og et grundlæggende kærligt budskab, som klinger videre endnu.

Titelsangen "I Danmark er jeg født" er på den ene side en sang om hendes tilhørsforhold til henholdsvis Danmark, Sudan og Jamaica. Men det er også en sang om at realisere sig selv, også selv om det kan kræve, at man er den første kvinde til at gøre noget, for eksempel den første kvinde til at vinde hestevæddeløb i Sudan:

"Jeg rejser væk igen og letter mit tungsind / Fuld galop i den varme ørkenvind / Hesten den er døbt og købt af Bin Laden / Jeg vinder løb som første kvinde, og Sudan er over ende," rapper hun og kaster håndtegn til alle, der bryder med fordomme og omstændigheder.

Kulturkamp 3: Dancehall-kulturen til Danmark

Natasja sejlede med på efterdønningerne af Bikstok Røgsystems succesfulde debutalbum, Over Stok & Sten fra 2005, og var derfor ikke den første til at tage dancehallkulturen til Danmark.

Men hun var med til at definere, hvilken rolle den genre, som siden 70'erne havde været vigtig for identitetskampe i Jamaica, skulle spille i en dansk sammenhæng.

Ikke mindst var hun central for at slå et slag for multikulturalismen. På nummeret "Gully Slang" rapper hun - eller toaster, som det hedder i dancehallen - på jamaicansk patois, og oversætter til dansk. Og hun sætter dermed fokus på genrens politiske og identitetspolitiske grundklange.

I den kontekst slår hun dog også et slag for den stener- og festkultur, som ligeledes er knyttet til dancehallen, og her slår hun nogle skæverter, ikke mindst hendes scoreduet med rapperen Yepha, "Gør Det", måske også hendes duet med Blæs Bukki, "Monaco", selv om sidstnævnte har antydningen af en antikapitalistisk kant.

Det er ikke stærke numre, men det mest interessante er, at de peger frem imod den sejren-sig-selv-ihjel-rotation, som 'danskhallen' senere røg ind i. Og i genlytningen af I Danmark er jeg født klinger historien om en protestgenre, der efterhånden er blevet til en udhulet fest- og stenerkultur, derfor også med. Men det er selvfølgelig ikke Natasjas skyld.

# data[].attributes.attachment_link.title
Natasja er stadig en vigtig kulturkriger ti år efter sin død

# data[].attributes.attachment_link.description
Natasja var egentlig for fuld til at lave de sidste optagelser til sin plade, I Danmark er jeg født, den nat i forsommeren 2007. Men hendes producer, Pharfar, som nogle år forinden havde fået et overraskende gennembrud med dancehallgruppen Bikstok Røgsystem, insisterede på, at de skulle nå at lægge de sidste vokaler på hendes coverversion af Shit & Chanel-sangen "Smuk og Dejlig", inden hun igen fløj til Jamaica.

# data[].attributes.body
Dokumentar

# data[].attributes.attachment_link.description
Wasiullah er som alle andre danske drenge. Han hænger ud med sine venner, tager selfies, joker og flirter med piger. Efter tre år på et asylcenter i Danmark, hvor han ankom som uledsaget ung dreng fra Afghanistan, er Danmark blevet hans hjem. Men da

# data[].attributes.attachment_link.title
Alene i et fremmed land - uledsagede flygtningebørn

# data[].attributes.attachment_link.description
En stigende andel af de asylansøgere, der kommer til Danmark, er "uledsagede mindreårige". De er under 18 år og ankommer uden deres forældre eller en anden værge.

# data[].attributes.body
Søg reportager, interviews og lignende om flygtninge, danskhed osv.