# data[].attributes.body
1986. gada jūnijā, Liepāja tika dibināta Latvijas cilvēktiesību aizstāvības grupa. Grupējuma mērķis bija sakārtot latvijas tautas ekonomiskās un kūltūras tiesības. Uz ārzemēm tika nosūtītas 17 protesta vēstules pret PSKP CK un Latvijas KP CK.

# data[].attributes.headline
Helsinki 86 rīkotā ziedu nolikšana pie Brīvības pieminekļa

# data[].attributes.subject
Helsinki 86 rīkotā ziedu nolikšana pie Brīvības pieminekļa

# data[].attributes.body
1987. gada 14. jūnijā Helisnki 86 rīkoja gājienu un ziedu nolikšanu pie Brīvības pieminekļa, kā piemiņu padomju režīma upuriem. Šis izraisīja lielu satraukumu padomju vairai, kura drīz vien pie Brīvības pieminekļa izlika apsardzi un miliciju. 14. jūnija izvēle nebija nejauša, jo šajā dienā 1941. gadā uz tālākajiem Krievijas reģioniem tika izsūtīti vairāk nekā 15`000 Latvijas iedzīvotāju.

# data[].attributes.body
Latvijas Valsts universitātes pasniedzējam Valdim Šteinam radās ideja dzibināt organizāciju, kura cīnītos pret padomju režīmu. 1988. gada 5. maijā šo ideju viņš apsprieda kadedras sēdē. Vēlāk 2. augustā Mākslinieku savienībā notika sanāksme, kur kļuva skaidrs par LTF grupas sastāvu. 1988. gada 8. oktobrī Latvijas tautas fronti oficiāli dibināja.

# data[].attributes.headline
Tautas frontes publiskie ziņojumi par Latvijas neatkarīgo atjaunošanu

# data[].attributes.subject
Tautas frontes publiskie ziņojumi par Latvijas neatkarīgo atjaunošanu

# data[].attributes.body
1989. gada 31. maijā LTF sāka sarunas par Latvijas valstiskās neatkarības atjaunošanu. 28. jūlijā Latvijas PSR padome pieņēma Latvijas PSR suverenitāti.

# data[].attributes.body
1989. gada 23. augustā notika vērienīgs notikums, kad aptuveni 2 milijoni cilvēku sadevās rokās savienojot visas 3 Baltvija valstu galvaspilsētas Viļņa - Rīga - Tallina. Baltijas čeļš kalpoja kā masu protests pret PS režīmu. Baltijas ceļa iniciātors bija Igaunijas tautas frontes dalībnieks, un šo visu pasākumu rīkoja visas 3 Baltijas valstu TF.

# data[].attributes.body
1990. gada 11. martā Lietuvas Augstākā Padome pieņēma Lietuvas valsts atjaunošanas aktu. Vēlāk 15. martā PSRS pieprasīja akta atsaukšanu un, draudot arī ar militāru spēku, ieviesa politiskas un ekonomiskas sankcijas pret Lietuvu.

# data[].attributes.headline
4. majs Latvijas neatkarības atjaunošana

# data[].attributes.subject
4. majs Latvijas neatkarības atjaunošana

# data[].attributes.body
1990. gada 4. maijā tika atjaunota Latvijas Satversmes sapūlces, kura tika pieņemta 1922. gada 15. februārī. Deklerāciju sagatavoja LTF frakcija. Pie deklerācijas teksta sagatavošas darbojās 8 personas tajā skaitā pašreizējas Latvijas Republikas prezidents E. Levits. Par nobalstoja 138 duputāti no nepieciešajiem 134 2/3.

# data[].attributes.body
1991. gada13. janvārī pēc OMON bruņotā uzbrukuma Viļņas Televīzijas tornim, kur ar tanku tika sabraukti cilvēki, LTF aicināja vīriešus pulcēties Doma laukumā. Notika atbalsta akcija Lietuvai kurā piedalījās ap 500`000 cilvēku. Spontāni vīrieši sāka bloķēt šaurās Vecrīgas ieliņas ar mērķi neielaist Rīgā PSRS karaspēku. Latvijas Republikas Augstākā Padome 13. javārī aicināja laukseimniekus uz Rīgu vest smago tehniku, un aizstāvēt svarīgos objektus.

# data[].attributes.body
1991. gadā no 19. - 21. augsutam notika neveiksmīgs mēģinājums saglābt PSRS, gāžot tās pirmo prezidentu M. Gorbačovu, kurš bija demokrātiski noskaņots. Viss šis izvērtās neveiksmīgi, kas pierādīja ka Padomju savienība ir ļoti novājināta un ir tuvu savam galam.

# data[].attributes.headline
PSRS vadība atdzīst Baltijas neatkarību un pasludina PSRS pastāvēšanas beigas.

# data[].attributes.subject
PSRS vadība atdzīst Baltijas neatkarību un pasludina PSRS pastāvēšanas beigas.

# data[].attributes.body
1991. gada 6. septembrī PSRS atdzina pilnīgu visu 3 Baltijas valstu neatkarību. Šo visu provocēja neizdevušais valsts apvērsums. Vēlāk 26. decembrī PSRS Augstākās padomes, Augstākā palāta pieņēma lēmumu par PSRS pastāvēšanas beigām.

# data[].attributes.body
Latvijas tauta jau pēc okupācijas 1941. gadā zināja ka vēlas būt neatkarīga valsts, taču pēc kara un 3 okupācijām šīs velmes tika apspiestas. Jaunās idejas par neatkarības atjaunošanu nāca 80. gadu vidū. Taču viss lielākais cerības starts ir 1989. gada augustā rīkotais Baltijas ceļš, pēc kura es domāju lielākajai daļai Latviešu lika saprast, ka Latvija būs neatkarīga valsts.