# data[].attributes.body
Ydin koostuu protoneista ja neutroneista. Atomissa on sama määrä protoneita ja elektroneja. Protonit ja neutronit ovat massaltaan moninkertaisesti elektroneja suurempia, ja atomin massa onkin pitkälti keskittynyt ytimeen. Elektronien kulloistakin todennäköistä sijaintia kuvataan teoreettisella todennäköisyysjakaumalla.

# data[].attributes.headline
Atomin järjestysluku on sama kuin sen protonien määrä.

# data[].attributes.subject
Atomin järjestysluku on sama kuin sen protonien määrä.

# data[].attributes.body
Jaksollisessa järjestelmässä protonien lukumäärän perusteella järjestetty jono alkuaineista on katkaistu siten, että ominaisuuksiltaan samankaltaiset alkuaineet asettuvat allekkain samoille pystyriveille. Pystyrivejä on taulukossa 18 ja niitä kutsutaan ryhmiksi. Näistä pääryhmiä ovat jaksollisen järjestelmän korkeimmat pystyrivit eli ryhmät 1-2 sekä 13-18. Näiden väliin jääviä ryhmiä kutsutaan sivuryhmiksi

# data[].attributes.body
Saman alkuaineen atomeissa protonien lukumäärä on aina sama. Atomin protonien lukumäärä ilmaisee, mikä alkuaine on kyseessä. järjestysluku on sama kuin alkuaineen atomin ytimessä olevien protonien lukumäärä

# data[].attributes.headline
Jaksollinen järjestelmä on taulukko alkuaineista

# data[].attributes.subject
Jaksollinen järjestelmä on taulukko alkuaineista

# data[].attributes.body
Nykyisessä jaksollisessa järjestelmässä alkuaineet on järjestetty niiden ominaisuuksien ja atomin rakenteen perusteella. Jaksollisessa järjestelmässä alkuaineiden protonien lukumäärä ja järjestysluku kasvaa, kun siirrytään vasemmalta oikealle ja rivi kerrallaan ylhäältä alaspäin.

# data[].attributes.body
Alkuaineiksi sanotaan aineita, jotka muodostuvat vain yhden aineen hiukkasista, atomeista. Esimerkiksi vesi ei ole alkuaine, koska se koostuu kahdesta eri aineesta, hapesta ja vedystä. Vesi on yhdiste ja sen merkki on H2O. Sen sijaan esimerkiksi hiili on alkuaine.

# data[].attributes.body
Alkuaineiden jaksollinen järjestelmä on taulukko, johon alkuaineet on järjestetty sekä protonien lukumäärä eli järjestelmäluvun että elektronikuorien rakenteen perusteella.

# data[].attributes.body
-eivät johda sähköä

-liukenevat veteen molekyyleinä

-molekyyliyhdisteiden vesiliuokset eivät johda sähköä,ellei yhdiste ylireagoi veden kanssa ioneja muodostetaan.

# data[].attributes.body
Protonit ja neutronit ovat huomattavasti raskaampia kuin elektronit ja muodostavat leijonanosan atomin massasta. Tästä syystä atomin ytimessä olevien hiukkasten yhteenlaskettua lukumäärää kutsutaan atomin massaluvuksi.

# data[].attributes.body
Sisimmällä eli ensimmäisellä elektronikuorella voi olla yksi tai kaksi elektronia. Toisella elektronikuorella voi olla enintään kahdeksan elektronia. Uloimmalla elektronikuorella on yleensä 1-8 ulkoelektronia.

# data[].attributes.body
Alkuaine vety H

protonien lukumäärä 1

elektronien lukumäärä 1

neutronien lukumäärä 0,1 tai 2

Alkuaine helium He

Protonien lukumäärä 2

elektronien lukumäärä 2

neutronien lukumäärä yleensä 1 tai 2

Alkuaine litium Li

Protonien lukumäärä 3

elektronien lukumäärä 3

neutronejen lukumäärä yleesä 3 tai 4

# data[].attributes.body
Perusmuodossa vetyatomi rakentuu yhden protonin muodostamasta ytimestä ja sitä kiertävästä elektronista. Ytimessä voi kuitenkin olla protonin lisäksi yksi tai kaksi neutronia. Neutronit ovat varauksettomia, joten ne eivät vaikuta elektronien lukumäärään, eivätkä atomin kemiallisiin ominaisuuksiin.

# data[].attributes.body
Vetykaasu H2 on polttokennoauton polttoaine.

Heliumia He käytetään ilmapalloissa

Litiumia Li käytetään akuissa ja paristoissa

# data[].attributes.body
Alkuaineet voidaan jakaa niiden ominaisuuksien perusteella myös metalleihin, epämetalleihin ja puolimetalleihin

Rauta Fe, alumiini Al, kulta Au ja kupari Cu ovat yleisiä metalleja. Metalliatomeilla on yleensä 1-3 elektronia uloimmalla elektronikuorellaan. Metallit ovat jaksollisen järjestelmän vasemmassa reunassa ja keskellä. Epämetalliatomeilla on yleensä 5-8

elektronia uloimmalla elektronikuorella

# data[].attributes.body
molekyyleissä atomit ovat sitoutuneet toisiinsa kovalenttisin sidoksin

# data[].attributes.body
Alumiini on hopean värinen kevyt metalli, jota käytetään muun muassa virvoitusjuomatölkeissä. Alumiinin rakenneosaa on alumiiniatomi. Alumiiniatomeissa on ainakin 13 protonia, joten alumiinin järjestysluku on 13

# data[].attributes.body
molekyylit ovat yleensä epämetalliatomien muodostamia atomiryhmiä,joilla ei ole sähkövarausta.

# data[].attributes.body
kupari Cu, alumiini Al, sinkki Zn, rauta Fe, lyijy Pb ovat metalleja

Pii Si on puolimetalli

Kloori Cl2, Bromi Br2, Jodi l2 ovat epämetalleja

Pääryhmien 1 ja 2 numero ilmaisee, kuinka monta ulkoelektronia alkuaineen atomissa on. Muiden pääryhmien jälkimmäinen numero ilmaisee ulkoelektronien määrän. Esimerkiksi pääryhmän 14 alkuaineiden atomeilla on siis saman verran ulkoelektroneja ja samankaltaisia ominaisuuksia.

Sivuryhmien alkuaineiden atomeilla on yleensä 1 tai 2 ulkoelektronia. Sivuryhmän numerosta ei voi päätellä ulkoelektronien lukumäärää

Ryhmä

Pystyrivit ovat jaksollisen järjestelmän ryhmiä. Pääryhmän numerosta nähdään alkuaineen atomin ulkoelektronien lukumäärä.

# data[].attributes.body
H2O vesi eli divetymonoksidi

CO2 hiilidioksidi

SO3 rikkitrioksidi

# data[].attributes.body
Positiivinen ioni

-Atomista muodostuu positiivisesti varautunut ioni kun se luovuttaa ulkokuoren elektronit.

Negatiivinen ioni

-atomista muodostuu negatiivisesti varautunut ioni kun se vastaanottaa elektronin ta elektroneja.

# data[].attributes.body
Elektronit sijoittuvat ytimen ympärillä oleville elektronikuorille. Ensimmäiselle elektronikuorelle mahtuu 2 elektronia, toiselle elektronikuorelle 8, kolmannelle 18 ja neljännelle 32. Atomin viimeisellä eli uloimmalla elektronikuorella voi kuitenkin olla korkeintaan 8 elektronia.

# data[].attributes.body
Alkuaineet, joiden elektronikuoren rakene on lähimpänä oktettia, ovat kaikista reaktiivisimpia. Atomit voivat saada oktetin luovuttamalla tai vastaanottamalla elektroneja kemialllisessa reaktiossa. Kaikilla pääryhmän 1 alkuaineilla on yksi ja pääryhmän 2 alkuaineilla kaksi elekronia ulommilla elektronikuorella. Nämä alkuaineet reagoivat helposti toisten aineiden kanssa. Reagoidessaan niiden atomit luovuttavat ulkoelektroninsa, jolloin uudelle uloimmalla kuorelle tulee oktettirakenne.

# data[].attributes.headline
atomoien uloimman elektronikuoren rakenne muuttuu reaktiossa 

# data[].attributes.subject
atomoien uloimman elektronikuoren rakenne muuttuu reaktiossa 

# data[].attributes.body
Uloimman elektronikuoren rakenne vaikuttaa siihen, kuinka helposti atomit reagoivat tai reagoivatko ne lainkaan toistensa kanssa. kemiallisessa reaktiossa atomien ydin ei muutu,vain uloimman elektronikuoren rakenne muuttuu. siksi atomin rakennetta riittää usein kuvaamaan malli, jossa näkyvät vain atomin uloimman elektronikuoren elektronit pisteinä kemiallisen merkiun ympärillä. tällaista mallia sanotaan PISTEMALLIKSI

# data[].attributes.body
Pallomallissa atomit kuvataan erivärisinä palloina. Kuorimallissa atomit kuvataan niin, että ydin ja elektronikuoret näkyvät. Elektronikuoret esitetään ympyröinä. Yksi ympyrä on yksi elektronikuori. Ytimessä lukee, kuinka monta protonia atomissa on.

# data[].attributes.body
metalliatomeista voi muodostua positiivita metalliioneja kemiallisessa reaktiossa. metalli-ionin nimen alkuosa on sama kuin alkuaineen nimi

# data[].attributes.headline
miten eri alkuaineiden atomit eroavat toisistaan

# data[].attributes.subject
miten eri alkuaineiden atomit eroavat toisistaan

# data[].attributes.body
Kaikki atomit eivät ole samanlaisia. Se, kuinka monta protonia atomin ytimessä on, kertoo minkä alkuaineen atomi on kyseessä. Kaikki atomit, joiden ytimessä on 1 protoni, ovat vetyatomeja. Samoin kaikki atomit, joiden ytimessä on 92 protonia, ovat uraaniatomeita.

# data[].attributes.body
Jaksollisessa järjestelmässä on seitsemän vaakariviä. Vaakarivejä kutsutaan jaksoiksi. Jakson numero ilmaisee kuinka monelle elektronikuorelle atomin elektronit ovat sijoittuneet.

Jakso

Vaakariit ovat jaksollisen järjestelmän jaksoja. Jakso ilmaisee atomin elektronikuorien lukumäärän.

# data[].attributes.body
Ioniyhdisteillä on korkeat sulamispisteet, joten ne ovat huoneenlämmössä kiinteitä ja rakenteeltaan ne ovat kiteisiä. Veteen liuetessaan ioniyhdisteet hajoavat erillisiksi ioneiksi, jotka voivat kuljettaa sähköä. Tästä syystä ioniyhdisteet johtavat sähköä liuoksina. Epämetallit esiintyvät harvoin yksittäisinä atomeina.

# data[].attributes.body
epämetalliatomeista voi muodostua negatiivisia epämetalli ioneja kemiallisessa reaktiossa

# data[].attributes.body
Ruokasuola eli NaCl on tietysti suola, mutta niin ovat myös mm.

# data[].attributes.body
-alkuainemolekyylit sisältävät vain yhden alkuaineen atomeja

-molekyyliyhdisteen molekyyleissä on vähintään kahden eri alkuaineen atomeja sitoutuneena toisiinsa

# data[].attributes.body
Ioniyhdisteillä on korkeat sulamispisteet, joten ne ovat huoneenlämmössä kiinteitä ja rakenteeltaan ne ovat kiteisiä. Veteen liuetessaan ioniyhdisteet hajoavat erillisiksi ioneiksi, jotka voivat kuljettaa sähköä. Tästä syystä ioniyhdisteet johtavat sähköä liuoksina.

# data[].attributes.body
-kovalenttinen sidos muodostuu kahden epämetalliatomin välille,kun niillä on yhteistä elektronia

-atomit sitoutuvat toisiinsa,kun molempien atomien ytimet vetävät yhteistä elektroniparia puoleensa

# data[].attributes.body
jaksollisessa järjestelmässä on seitsemän vaakariviä joita kutsutaan jaksoksi jakson numero kertoo kuinka monelle elektronikuorelle atomin elektronit ovat sijoittuneet esim. kolmennen vaakarivin alkuaineet kuuluvat 3 jaksoon kolmannen jakson alkuaineilla on elektroneja kolmannella kuorella, tunnetuilla alkuaineilla on korkeintaan seitsemän elektronikuorta.

# data[].attributes.body
Suoloja ovat: NaCl, NH4Cl, CaCO3, CaSO4, CaCl2, KI ja MgO.

# data[].attributes.body
Suolat muodostuvat niin, että kokonais varaus on nolla.

# data[].attributes.body
Atomit reagoivat toisten atomien kanssa jotta ne saavuttaisivat pysyvämmän rakenteen. Tällainen pysyvä rakenne on useille metalli-ja epämetalliatomeille kahdeksan ulkoelektronin rakenne eli okteetti metalliatomeilla on 1-3 elektronia uloimmalla kuorella. Kun metalliatomit luovuttavat ulkokuoren elektronit ne saavat pysyvän rakenteen. epämetalliatomit joilla on 5-7 elektronia uloimalla kuorella ottavat vastaan elektroneja koska metalliatomit luovuttavat elektroneja ja epämetallit vastaanottavat elektroneja joten epämetallit ja metallit reagoivat herkästi keskenään niiden reaktiossa muodostuu ioneja joissa on sähkövaraus