# data[].attributes.body
Hjemme skal i individuelt skrive følgende refleksioner ind en padlet:

Find padlet via link nedenfor:

https://padlet.com/tcyhfvhlod/bes-g-p-h-c-andersens-hus-rty5ua7l00eeji07

1. Noter al den teknologi du mødte på vejen rundt

2. Hvad mødte du undervejs, som du genkender fra velfærdsteknologien?

3. Mødte du noget teknik, som er helt nyt for dig og hvad var det?

4.Vil noget af den teknologi, som du mødte undervejs, kunne omdannes til velfærdsteknologi eller digitale hjælpemidler til gavn for borgere/patienter?

# data[].attributes.body
Mandag den 30. maj flyver sundhedsdroner for første gang fra Odense Universitetshospital (OUH) i Svendborg til Ærø. Dronerne testes i første omgang til blodprøver, og transporttiden på 40 minutter er langt hurtigere end med bil og færge. Det sikrer korrekt behandling til patienterne hurtigere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis man i dag bor på en af Danmarks mindre øer og får taget en blodprøve, skal prøven fragtes med færge og bil til analyse på hospitalets laboratorium. Fremover bliver afstanden kortere, for nu er vejen banet for, at blodprøven med det samme kan sendes direkte afsted til laboratoriet med en drone.

Det kan blive virkelighed fra mandag 30. maj, hvor transportminister Trine Bramsen står klar i Svendborg til at sende den første danske sundhedsdrone afsted via en radioforbindelse.

Dronen skal flyve fra OUH Svendborg Sygehus til Ærø Sygehus, og den første version af dronen kan bringe blodprøver fra øsamfundet til laboratoriet. På længere sigt er det planen, at også medicin og udstyr skal transporteres mellem sygehuse, laboratorier, lægehuse, plejehjem og hjemmeplejen. Helt i tråd med regeringens nye sundhedsreform kan ordningen udvides til mindre øer eller områder, der ligger langt fra et hospital, og dermed bringe sundhedsvæsenet ud til patienten.

Dronerne har potentiale til at sikre hurtigere og bedre behandling, fortæller Bjarne Dahler-Eriksen, der er lægelig direktør på OUH.

- Det er et stort fokusområde for os at skåne patienter - især særligt sårbare - for at bruge tid på transport og ventetid, så de i stedet kan få taget prøver hjemme eller i nærheden af hjemmet. I dag er vi afhængige af de faste tider til biltransport og færge, men sundhedsdronerne gør det muligt at få prøver til analyse på meget kortere tid, så vi i fremtiden kan sikre korrekt behandling hurtigere til fordel både for sundhedsvæsenet, men selvfølgelig først og fremmest for patienterne, siger han.

Tid er ofte en afgørende faktor, og også her kan droner i fremtiden spille en livsvigtig rolle. Det være sig i forbindelse med ulykker, hvor hurtig adgang til blod kan betyde forskellen på liv og død, men også i forbindelse med infektioner, hvor hurtigere svar giver bedre behandling. En anden fremtidig mulighed er at levere medicin direkte til patienterne, så de ikke behøver hente dyr specialmedicin på sygehuset.

Fakta om HealthDrone

HealthDrone er et treårigt innovationsprojekt, som er støttet af Innovationsfonden. Målet er at udvikle og teste sundhedsdroner, der skal transportere patientprøver, medicin og medicinsk udstyr mellem hospitalsafdelinger, lægehuse og hjemmeplejen.

Bag projektet står et partnerskab bestående af OUH, Falck, Holo, Unifly, Scandinavian Avionics og SDU. Projektet er finansieret af Innovationsfonden.

Efter flere års grundige forsøg og tests med sundhedsdroner i UAS Denmark Testcenter i HCA Airport, ved OUH og ved flyvninger internt på Ærø og fra Ærø til Langeland, er dronerne nu klar til at teste flyvninger i luftkorridorer mellem Ærø og Svendborg. En rute på 50 kilometer, som finder sted i 80 meters højde.

- Det er exceptionelt i europæisk sammenhæng, at vi flyver med dronerne uden at lukke luftrummet ned. Sammen med Naviair, Unifly og Trafikstyrelsen har vi på SDU udviklet en metode til at tracke helikoptere og fly, så vi kan manøvrere uden om dem. Flyveledelsen hos Naviair kan på deres skærme se, når en droneflyvning er i gang og vil agere hvis fx en redningshelikopter har brug for luftrummet. Vi har banet vejen for, at det kan lade sig gøre, fortæller projektleder fra SDU Kjeld Jensen.

Nuværende transporter er begrænsede af faste ruter, afgange og færgefart på 1 time og et kvarter mellem Ærø og Svendborg. Derfor vil dronetransport bidrage væsentligt til både en hurtigere og ikke mindst mere fleksibel transportløsning.

Når sundhedsdronerne er klar, vil de forbedre logistikken i sundhedssektoren og dermed betyde hurtigere og bedre behandling for patienterne. Håbet er, at dronerne vil gøre det muligt at lave flere undersøgelser på lægehuset eller hjemme, der før krævede besøg på sygehuset.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mandag den 30. maj flyver sundhedsdroner for første gang fra Odense Universitetshospital (OUH) i Svendborg til Ærø. Dronerne testes i første omgang til blodprøver, og transporttiden på 40 minutter er langt hurtigere end med bil og færge. Det sikrer korrekt behandling til patienterne hurtigere.

# data[].attributes.body
1
Høretelefoner
blue tooth
Video
skærme
touchscreen
lys
projektor
kamera

2
Næsten alt ovenstående;
jeg er sikker på at jeg kender blue tooth. fra et eller andet, men kan ikke lige komme på fra hvad.

3
Nej

4
Ja ... og det bliver også brugt.
Blandt andet til adspredelse (togkupé), sanserum, høretelefoner i forbindelse med beroligelse og sammen med vr teknologi, ...

# data[].attributes.body
Padlet:
Bruge teknologien til de der har brug for det
Oplevelser i et beskyttet rum
Stimuli, adspredelse, oplevelser

Læringsstil, arbejdsstil, ...
Skrædersy til den enkelte borger

# data[].attributes.body
Qr kode fra https://www.qrcode-monkey.com/

# data[].attributes.attachment_link.description
TEMA: SOCIALE MEDIER På Instagram deler sygeplejerskerne Marie-Louise Thomsen og Anne Sofie Jensen de gode historier fra deres afdelinger. Men det er ikke uproblematisk at være på sociale medier. Datatilsynet holder øje med AUH's Instagram, eksperter fraråder brug af patienter på SoMe, og Sygehus Lillebælt har forbudt afdelingsprofiler.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De 6 kompetencer

21st Century Skills omhandler 6 kompetencer, som det - sammen med de faglige kompetencer - bliver vigtigt at kunne håndtere på det fremtidige arbejdsmarked i det 21. århundrede, og der er tale om følgende kompetencer:

Feedback & Dialog

Kollaboration

Videnskonstruktion

Problemløsning & Innovation

Teknologi

Kommunikation

Som kommende fagprofessionel medarbejder er der brug for at træne nævnte kompetencer, fordi der er brug for at bringe flere fagligheder sammen om at løse nutidens udfordringer. Opgaverne og borgerne i plejen og i institutionerne m.m. er blevet mere komplekse. Derfor er det vigtig at bringe alles viden og kompetencer i spil.
Center for Undervisning (CFU) og en arbejdsgruppe har sammen arbejdet på at udvikle og designe en platform til faglærere og ledere, til brug i arbejdet med 21st Century Skills på SOSU-skolerne. Kompetencerne er tonet til en SOSU faglig kontekst, og kan opfattes som en didaktisk værktøjskasse. Værktøjskassen er baseret på de erfaringer undervisere har gjort sig igennem videnscentrets kursus og deres udviklede og afprøvet læringsforløb knyttet til deres egen praksis.

Kompetencer

Klik på en af ovenstående kompetencer for nærmere beskrivelse.

Platform og didaktisk værktøjskasse

Denne platform indeholder en didaktisk værktøjskasse, som består af:

Plakater til download

Kompetencenøgler

Film, der forklarer hver enkelt kompetence

Det vil sige det er materiale til arbejdet med kompetencerne i undervisningen. Materialet støtter til et mindset og en adfærd, som ligger implicit i begrebet 21st Century Skills.

Det 21. århundredes kompetencer kommer til udtryk i en undersøgende og skabende didaktisk tilgang. Eleverne skal ses som kreative producenter, der skaber læring og udvikling sammen ved fælles hjælp. Læringsaktiviteterne skal skabe mulighed for øvebaner for eleverne, hvor de både kan afprøve lærings, velfærds- og borgerrettet teknologier, reflektere over teknologier og reflektere med teknologier, vurdere samt give/modtage feedback. Den fremtidige fagprofessionelle medarbejder skal kunne mere en blot tænd/sluk-kompetence. Det er vigtigt, at elever opøver en teknisk-praktisk kunnen og har forståelse for teknologisk udvikling og velfærdsteknologisk dannelse.

Hvis vi indtænker teknologi i undervisningen og arbejder med at vurdere og udvikle på og med teknologien med fokus på borgerens behov eller elevens behov, så stimulerer vi til, at man som elev har mod til at afprøve, udvikle og træne dømmekraft i hverdagen. En kommende fagprofessionel vil derved kunne deltage aktivt og kompetent i den teknologiske udvikling og samfundets digitale transformation.

Materialet er velegnet til både faglærere og ledelse.

# data[].attributes.body
Blok kodning