# data[].attributes.headline
Інформативна довідка

# data[].attributes.subject
Інформативна довідка

# data[].attributes.body
Опрацювати презентацію, зробити поширений конспект

# data[].attributes.body
Переглянути відеоролик, зробити конспект

# data[].attributes.body
Опрацюйте досконало презентацію, зробіть схематичні малюнки зовнішньої, внутрішньої будови, будови пера та будови яйця

# data[].attributes.headline
Африка, Південна Америка

# data[].attributes.subject
Африка, Південна Америка

# data[].attributes.body
Виконати Пр №3, №4, №5,№6.

Виконати дослідження 2. Природні унікуми Південної Америки

# data[].attributes.headline
Дослідження 2

# data[].attributes.subject
Дослідження 2

# data[].attributes.body
Переписати у зошит і за планом описати 5 "унікумів". Зразок подано у розділі "Виконані завдання".

# data[].attributes.headline
Клімат Південної Америки

# data[].attributes.subject
Клімат Південної Америки

# data[].attributes.body
Перегляньте відео, зробіть стислий конспект

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Географія ПРОСТО

# data[].attributes.attachment_link.title
Географія. 7 кл. Урок 25. Південна Америка. Загальні риси клімату. Кліматичні пояси і типи клімату

# data[].attributes.attachment_caption
Опрацюйте презентацію, виконайте завдання з презентації, всі водні об'єкти віднайдіть на карті

# data[].attributes.headline
Води Південної Америки

# data[].attributes.subject
Води Південної Америки

# data[].attributes.headline
Південна Америка

# data[].attributes.subject
Південна Америка

# data[].attributes.body
Виконайте вправу, вставте пропуски, результати прикріпіть у розділі "Виконані завдання"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Галина Ногаль

# data[].attributes.attachment_link.title
Південна Америка. Географічне положення та дослідження материка

# data[].attributes.attachment_link.description
Заповніть пропуски, вибравши правильні відповіді зі списку

# data[].attributes.headline
Південна Америка

# data[].attributes.subject
Південна Америка

# data[].attributes.body
Перегляньте відео, дайте відповіді на запитання, результати прикріпіть у певному розділі

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Галина Ногаль

# data[].attributes.attachment_link.title
Південна Америка. Географічне положення та дослідження материка

# data[].attributes.attachment_link.description
Перегляньте відеоурок та дайте відповіді на запитання

# data[].attributes.headline
Зразок дослідження

# data[].attributes.subject
Зразок дослідження

# data[].attributes.attachment_caption
Озеро дьогтю У 1498 році під час однієї зі своїх видатних морських подорожей Христофор Колумб відкрив нічим не примітний на перший погляд острів Тринідад. Проте, як з’ясувалося пізніше, тут причаїлась велика загадка!

Серед шумливої зеленої рослинності на Тринідаді знайшли озеро. Але води в ньому не було. Чорну лискучу масу з густим ядучим запахом – ось що воно являло собою. Його поверхня, здавалося, була твердою й могла витримати дорослу людину. І якби не бульбашки та невеличкі хвильки, що з’являлися час від часу, узагалі було б важко говорити про те, що це озеро.

Згідно з легендою місцевих жителів, на Тринідаді жило плем’я індіанців чайма. Якось представники племені скоїли жахливий гріх – приготували їжу з птахів колібрі, яких вважали священними. Боги розгнівалися на індіанців і прокляли місцину, на якій вони жили. На місці проклятого поселення й з’явилося озеро дьогтю.

А в учених є своя теорія. Вони припускають, що близько 50 мільйонів років тому тіла тварин розкладалися на смоли на морському дні. Згодом стався зсув земної кори, через що смоли наблизилися до поверхні. Промені сонця зробили їх густими й тягучими. Саме так і утворився дьоготь.

Схожий на чорне багно вміст озера не раз допомагав людям. Дьогтем змазували щілини своїх кораблів мореплавці, а в наші часи із цього природного асфальту роблять покриття для доріг.

Незважаючи на те, що дьоготь постійно вичерпується, на його місці доволі швидко з’являється нова масляниста маса. І це при тому, що глибина озера становить

лише близько 80 метрів.

# data[].attributes.headline
Назва унікальних природних об'єктів південної Америки

# data[].attributes.subject
Назва унікальних природних об'єктів південної Америки

# data[].attributes.headline
Академік Вернадський 

# data[].attributes.subject
Академік Вернадський 

# data[].attributes.body
Акаде́мік Верна́дський (до 1996 — Фараде́й; англ. Faraday Station) — єдина українська антарктична станція. Розташована на мисі Марина острова Галіндез за 7 км від західного узбережжя Антарктичного півострова. Вона працює постійно і є метеорологічною та геофізичною обсерваторією. Головне призначення станції — проведення наукових досліджень в Антарктиці. Для виконання цієї задачі підпорядковано всю життєдіяльність станції та Національного антарктичного наукового центру (НАНЦ).Заснована в 1947 році як британська станція «Фарадей»[2]; 1954 перенесена на острів Галіндез[2]; у лютому 1996 року була передана Британією Україні та перейменована на честь видатного українського вченого, академіка Володимира Вернадського, першого президента НАН України. Перша українська антарктична експедиція (1996—1997 рр.) під час передачі станції сплатила за неї символічну ціну в один фунт стерлінгів[6].

Метою Державної цільової науково-технічної програми проведення досліджень в Антарктиці на 2011—2020 роки є забезпечення проведення фундаментальних та прикладних наукових досліджень в Антарктиці, ефективного функціонування антарктичної станції «Академік Вернадський», виконання Україною міжнародних зобов'язань відповідно до Договору про Антарктику та науково обґрунтованої оцінки перспектив освоєння біологічного та мінерально-ресурсного потенціалу регіону[7].

# data[].attributes.headline
Географічне положення. Анктартида та Антарктика

# data[].attributes.subject
Географічне положення. Анктартида та Антарктика

# data[].attributes.body
Потрібно про станцію "Академік Вернадський"

# data[].attributes.headline
Забрудненя повитря и його выришеня

# data[].attributes.subject
Забрудненя повитря и його выришеня

# data[].attributes.body
Основні шляхи зниження і повної ліквідації забруднення атмосфери наступні: розробка і впровадження очисних фільтрів, застосування екологічно безпечних джерел енергії, безвідхідної технології виробництва, боротьба із вихлопними газами автомобілів, озеленення.

# data[].attributes.headline
Зміна концентрації вуглекислого газу в класній кімнаті під час занять 

# data[].attributes.subject
Зміна концентрації вуглекислого газу в класній кімнаті під час занять 

# data[].attributes.body
Концентрація вуглекислого газу повітря класної кімнати може збільшитися у кілька разів до кінця заняття.  Висока концентрація СО2 у приміщеннях призводить до виникнення таких симптомів, як подразнення очей та горла, закладеність носа, головний біль та відсутність сну.