# data[].attributes.headline
Ряд Китоподібн

# data[].attributes.body
Ряд Китоподібні включає 80 видів. Це виключно водні ссавці, мають рибоподібну форму тіла з горизонтально розташованим хвостовим плавцем. Передні кінцівки перетворені на ласти, задні відсутні. Не мають хутрового покриву і вушних раковин. Підшкірний шар жиру досягає 50 см. Питома вага великих китоподібних близька до питомої ваги води.
Зубаті кити (дельфіни, кашалоти) харчуються рибою і мають велике число зубів однакової будови. У беззубих вусатих китів (синій кит) на місці зубів — розвинений цідильний апарат у вигляді рогових пластин (китовий вус), що розташовуються з боків піднебіння та звисають у ротову порожнину, за допомогою яких вони відціджують планктон (щодоби синій кит (маса 150 т, довжина 33 м) поїдає 4 — 5 т планктону).

Ряд Хижі в основному м'ясоїдні, рідше — всеїдні тварини. У Хижих різці малі, ікла завжди добре розвинені, корінні горбкуваті зуби з гострими ріжучими вершинами. У хижаків добре розвинена мускулатура, великий розвинений головний мозок.

Головні сімейства Хижих:

псові (песець, лисиця, вовк, собака);

куницеві (соболь, горностай, тхір, куниця, борсук, видра);

котячі (лев, тигр, рись, леопард, дикі і домашні кішки);

ведмежі (бурий і білий ведмеді).

Багато видів є об'єктами хутрового промислу або розводяться на звіриних фермах (американська норка, соболь, блакитний песець, сріблясто-чорна лисиця). Чисельність найбільш небезпечних хижаків (вовки) регулюється людиною.
Ряд Примати (або Мавпи — горила, орангутанг, шимпанзе) включає 190 видів. Головний мозок у Приматів порівняно великих розмірів. Півкулі переднього мозку дуже великі, мають численні звивини. Живуть на деревах, є соціальними тваринами, всеїдні, мають розвинені кінцівки (п'ятипалі, хапальні), на кінчиках пальців — нігтьові пластини.

# data[].attributes.headline
Клас Ссавці налічує бл

# data[].attributes.body
Клас Ссавці налічує близько 4000 видів. Представники класу досягли у процесі еволюції найпрогресивнішого розвитку і поширені майже скрізь, за винятком Антарктичного материка. Вони заселяють найрізноманітніші середовища життя.
Зовнішня будова ссавців визначається умовами середовища проживання і є дуже різноманітною. До ссавців належать такі різні істоти, як миші і схожі на риб величезні кити, витончені високі жирафи і огрядні бегемоти, покриті роговими щитками броненосці і колючі єхидні і їжаки.
Тіло ссавця поділяється на голову, шию, тулуб, парні кінцівки і хвіст.
Голова у ссавців зазвичай рухлива. На ній містяться рот, ніздрі, очі, зовнішні вуха(вушні раковини).
Рот має верхню і нижню губи. Губи потрібні для захоплення їжі, а у дитинчат — для смоктання молока. Над ротом міститься витягнутий ніс з двома ніздрями.
Очі захищені повіками і віями. Мигальна перетинка (третя повіка) у ссавців недорозвинена.
Розташування кінцівок

Найбільш поширений тип наземних ссавців, кінцівки у яких розташовані під тулубом (а не з боків тіла, як у плазунів). За рахунок цього ссавці досить високо піднімають своє тіло над землею.
Шкірні покриви

Шкірний покрив ссавців бере участь у терморегуляції організму. Шкіра пронизана кровоносними судинами і забезпечується кров'ю. Тепловіддача збільшується при розширенні судин або зменшується при їх звуженні.
У шкірі ссавців розташовані різноманітні залози:

сальні залози — виділяють шкірний жир, який, змащуючи шкіру і волосся, надає їм еластичність і перешкоджає намоканню;

потові залози — виділяють піт, що охолоджує тіло і виділяє шкідливі речовини з організму;

пахучі залози — потрібні для відлякування ворогів, залучення самки і мічення своєї території;

молочні залози — потрібні для годування дитинчат молоком.

Роговими похідними епідермісу шкіри є волосся, нігті, кігті, копита, луска, «порожні» роги (проте, роги оленів складаються з кісткової речовини).

Волосяний покрив складається з волосся різних типів:

ость (остьове волосся) — довге, тонке, але міцне волосся;

підшерстя — коротке і пухнасте волосся, розташовані під остьовими;

вібриси — жорстке і довге волосся, які утворюють брови і вуса (служать органом дотику).

У одних тварин шерсть складається з ості (олень); у інших — з підшерстя (кріт); у третіх — з ості і підшерстя (нутрія, куниця).
Усі звірі періодично линяють. При цьому у них змінюється густота хутра (зимове хутро має більше підшерстя), а у деяких і забарвлення (вивірка звичайна взимку буває сріблясто-сірого кольору, а влітку — рудою).
Є тварини, у яких остьове волосся видозмінене на голки (їжаки, дикобрази).
Втрата волосся у ссавців може бути пов'язана з пристосуванням до водного способу життя (у Китоподібних і Ластоногих) або до існування у жаркому кліматі (у слонів).

# data[].attributes.headline
У ссавців добр

# data[].attributes.body
У ссавців добре розвинені різні органи чуття, особливо зору, слуху, нюху, а також дотику, смаку та рівноваги. Нюх краще розвинений у наземних тварин. Органи смаку допомагають тваринам розпізнавати якість їжі та відрізняти їстівні об’єкти від неїстівних.

Малята ссавців народжуються добре розвиненими. Новонароджені можуть самостійно ссати молоко матері. Певний час вони ще потребують турботи батьків, які їх обігрівають, годують, захищають, доглядають і навчають багатьох речей, що згодяться в подальшому житті.

Під час зародкового розвитку в більшості ссавців у тілі самки формується плацента, або дитяче місце. Це тимчасовий орган, який забезпечує зв’язок між організмом матері та зародком. Період розвитку зародка всередині материнського організму має назву вагітність. У житті ссавців спостерігають такі сезонні явища: період підготовки до розмноження і розмноження, період вигодовування малят, період підготовки до зимівлі та зимівля. У період підготовки до зимівлі ссавці посилено живляться, накопичуючи жирові запаси. Деякі ссавці (наприклад, гризуни) накопичують їжу в особливих сховищах (норах, дуплах дерев). Зимують ссавці по-різному. Одні тварини впадають у сплячку, інші - активні протягом усієї зими. Сплячка - це стан ссавців, що характеризується зниженням рівня обміну речовин. У цей період тварини (як-от бурий ведмідь) живуть за рахунок накопичених поживних речовин (насамперед жирових запасів). Сплячка дає змогу переживати періоди несприятливих умов (високих або низьких температур, нестачі їжі тощо). Після зимівлі за настання сприятливих умов активність ссавців зростає, і вони починають готуватись до розмноження.

# data[].attributes.body
Завдання -1. "Упізнай тварину"

Хижі

Ці тварини мають довгі кінцівки з невтяжними кігтями; під час бігу вони спираються лише на пальці. Свою здобич здатні тривалий час переслідувати. Голова вовчих з видовженою мордою, оскільки в цих тварин добре розвинений нюх. Утворюють зграї, у яких буває від декількох до 20-40 особин. Вони

сильні та спритні хижаки. За масового розмноження можуть становити небезпеку для

тваринництва та мисливства. (Вовк)

# data[].attributes.headline
Завдання групи -2. "Уп

# data[].attributes.body
Завдання групи -2. "Упізнай тварину"

Китоподібні

Шкіра тварини майже позбавлена волосяного покриву, відсутність якого компенсується добре розвиненим підшкірним жировим прошарком (його товщина може перевищувати 50 см). Легені мають великий об’єм.  У прохолодну погоду водяна пара з повітря, яке видихається (іноді - з бризками води), конденсується, утворюючи фонтан. (Кит)

# data[].attributes.body
Завдання групи-3. "Упізнай тварину"

Примати

Тварини мають п’ятипалі кінцівки хапального типу. Свободу дії забезпечує наявність ключиць у поясі верхніх кінцівок. Під час пересування по землі примати спираються на всю стопу. Добре розвинений головний мозок. З органів чуття найкраще розвинені органи слуху та зору. (Мавпи)