# data[].attributes.body
Dionís és un dels déus olímpics, encara que no sempre va ser considerat com a tal. Una de les versions més esteses admet que va néixer fruit de la relació extraconjugal que van mantenir Zeus i Sémele, una mortal filla del rei de Tebes.

# data[].attributes.body
En la mitologia grega, Hera va ser la més gran de les deesses de l'Olimp. Era filla de Cronos i Rea, i germana de Zeus.

Símbo: magraner, paó, diadema

# data[].attributes.body
Dins de la mitologia grega, Hermes és el déu olímpic missatger, dels viatgers i les fronteres, tant físiques com del coneixement, dels pastors, dels oradors i de l'enginy, dels literats i els poetes, de l'atletisme, dels pesos i les mesures, dels invents i per la seva habilitat per a la negociació, ...

# data[].attributes.body
Apol·lo va ser un important déu grec associat amb l'arc, la música i l'endevinació. Porta un arpa. Epítom de la joventut i la bellesa, font de vida i curació, mecenes de les arts i tan brillant i poderós com el mateix sol, Apol·lo va ser possiblement, el més estimat de tots els déus.

# data[].attributes.body
és el déu de la forja i del foc, així com dels ferrers, artesans, escultors, metalls i metal·lúrgia. Estava adorat a tots els centres industrials i manufacturers de Grècia, especialment a Atenes. El seu equivalent aproximat a la mitologia romana era Vulcà, a la japonesa Kagutsuchi, a l'egípcia Ptah ia la hindú Agni.

# data[].attributes.body
Ares és juntament Atenea el déu grec de la Guerra,porta un casc de guerra,és més Ares simbolitza i és la guerra en si i tot el que representa: mort, dolor, destrucció etc. Defensa la guerra gratuïta, és agressiu, fornit, impetuós, obcecat i molt venjatiu.

# data[].attributes.body
És la deessa hel·lena de la caça, els animals salvatges, el terreny verge, els naixements, la virginitat i les donzelles, que portava i alleujava les malalties de les dones. Filla de Zeus i Leto i germana bessona d'Apol·lo, forma part del panteó dels dotze déus olímpics, porta un arc i flexes.

# data[].attributes.body
a la mitologia grega, la deessa de la bellesa, la sensualitat i l'amor. El seu equivalent romà és Venus.ella te uns cabells molts llargs, Encara que sovint s'hi al·ludix a la cultura moderna com «la deessa de l'amor», és important assenyalar que antigament no es referia a l'amor en el sentit romàntic sinó eròtic.

# data[].attributes.body
És una deessa de l'antiga Grècia associada amb la saviesa, l'artesania (com ara el teixit i la ceràmica) i alhora també de la guerra.

Mare Metis i Còrife

Pare Zeus

Fills coribants i Hygiea

# data[].attributes.body
És la deessa de l'agricultura, substància pura de la terra verda i jove, vivificadora del cicle de la vida i la mort, i protectora del matrimoni i la llei sagrada. Els seus dos atributs són l'espiga de blat i la torxa.

Símbol: Espiga de blat i torxa

# data[].attributes.body
Era la deessa de la llar en la mitologia grega

Mare: Rea

Pare: Cronos

Símbol: Un cor en flames, torxa

# data[].attributes.body
En la mitologia grega, Zeus (en grec antic: Ζεύς) és el déu suprem de l'Olimp. Fill de Cronos i Rea.

Símbol: Llamp, àguila, toro, roure

# data[].attributes.body
En la mitologia grega, Posidó, fill de Cronos i de Rea, és un dels Olímpics i déu dels oceans. Tan aviat era el germà gran com el germà petit de Zeus. La llegenda que explica que Zeus, quan va arribar a l'edat viril, va obligar el seu pare (Cronos) a retornar els fills que s'havia empassat, fa de Zeus el germà petit.

# data[].attributes.body
En la mitologia grega, Hades era el nom del món dels morts i alhora el del déu d'aquest món subterrani. Era fill de Cronos i Rea, i germà de Zeus, Posidó, Hera, Hèstia i Demèter. Com els seus germans, va ser devorat pel seu pare just després d'haver nascut, però va ser alliberat per Zeus.

Simbuls: El gos Cèrber, la banya, el ceptre, el xiprer, el narcís o la clau