# data[].attributes.headline
Naturvidenskabeligt syn / Positivistisk syn 

# data[].attributes.subject
Naturvidenskabeligt syn / Positivistisk syn 

# data[].attributes.body
Gruppen er sammen og reflektere sammen:
Observere de mennesker der passere jer

Hver især:
Udvælg en tilfældig person
Skriv ned hvad du ser
Snak i gruppen om i ser det samme
Begrund med argumenter
Kan det sete tolkes anderledes?
Har noget ændret sig efter i har reflekteret sammen?

Drøft ligheder og forskelligheder i jeres tolkninger

Gentag processen med flere personer, gerne så forskellige som muligt.

Evt lave mini interview med de personer i spotter, for at se om jeres tolkninger rammer rigtigt.

Drøft efterfølgende jeres forforståelse vs fakta fra udvalgte personer

# data[].attributes.headline
Forforståelse: ser vi kun det vi kigger efter?

# data[].attributes.subject
Forforståelse: ser vi kun det vi kigger efter?

# data[].attributes.body
Det etiske dilemma opstår ofte imellem:
Jeg kan
Jeg bør
Jeg skal

Jeg kan respektere borgerens valg:
Jeg skal gøre det
Bør jeg gøre det?

# data[].attributes.headline
Podcast - hent vejledning før I går i gang

# data[].attributes.subject
Podcast - hent vejledning før I går i gang

# data[].attributes.body
https://voldsomudtryksform.dk/film/podcast-gode-rammer-om-sosu-praktikken/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hver syvende sosu-elev dropper ud af sosu-uddannelsen. Nogen kalder det praksischok, når eleverne møder virkeligheden på plejehjem og hospitaler.

Men samfundet har brug for flere social- og sundhedsassistenter og -hjælpere. Så hvordan kan vi undgå, at eleverne giver op undervejs? Og hvad skal der til, for at de får en god praktiktid?

Det forsøger vi at svare på i denne podcast fra Socialt Udviklingscenter Sus og Vold som Udtryksform.
Medvirkende:
Nadia, social- og sundhedsassistentelev i tredje praktikperiode.

Charlotte Rugh, demenskonsulent i Gladsaxe kommune.

Arnt Vestergaard Louw, lektor ved Center for Ungdomsforskning, AAU.

Interview og klip: Bille Sterll/Journalistik med mere.

Jingle: Audiojungle.
Hent vejledning til podcasten her

# data[].attributes.attachment_link.title
Podcast: Gode rammer om sosu-praktikken - Vold som Udtryksform

# data[].attributes.attachment_link.description
Hver syvende sosu-elev dropper ud af sosu-uddannelsen. Nogen kalder det praksischok, når eleverne møder virkeligheden på plejehjem og hospitaler. Men samfundet har brug for flere social- og sundhedsassistenter og -hjælpere. Så hvordan kan vi undgå, at eleverne giver op undervejs? Og hvad skal der til, for at de får en god praktiktid?

# data[].attributes.body
Hvis den verbale og den nonverbale kommunikation ikke stemmer overens, vil det altid være den nonverbale der vinder

# data[].attributes.headline
Det kan du evt gøre for at nedtrappe en konflikt

# data[].attributes.subject
Det kan du evt gøre for at nedtrappe en konflikt

# data[].attributes.body
Når du står i konflikten, skal du analysere situationen og overveje din egen adfærd. Her er nogle punkter, det er vigtigt at være opmærksom på.

Vær rolig og afspændt
Først og fremmest er det vigtigt, at du bevarer roen og ikke bliver smittet af borgerens følelser. Forsøg at være så afspændt i kroppen som muligt. Hvis du er anspændt, vil det at have fysisk kontakt med borgeren formentlig opfattes som konfliktoptrappende. Sæt dig evt. ned, så udstråler du mere ro.

Skab afstand
Gå ikke for tæt på borgeren og undgå øjenkontakt. Hvis borgeren går et skridt tilbage, skal du også gå et skridt tilbage. Vend siden til. Stå ikke lige over for borgeren, det kan være med til at optrappe konflikten, fordi det signalerer dominans.

Tal tydeligt og langsomt
Når en borger er i høj arousal, kan han eller hun ikke kognitivt bearbejde information. Du kender det selv – i et skænderi kan man hverken høre eller forstå, hvad der bliver sagt. Derfor er det vigtigt at tale langsomt og tydeligt i en konfliktsituation, eller måske slet ikke at tale.

Afled borgerens opmærksomhed
Nogle gange kan det være en hjælp at få borgeren til at tænke på noget andet eller skifte plads med en kollega. Det kalder vi afledning. Kollegaen kan fx sige, at der er telefon til dig eller bare tilbyde borgeren en kop kaffe.

Undgå at stille krav
For en borger i kaostilstand kan det være meget belastende at få stillet krav. Tænk over, om der er noget, borgeren vil kunne opleve som krav – også selvom det ikke er din hensigt. Og hvis det er nødvendigt at stille krav, skal du hjælpe borgeren til at håndtere det.

# data[].attributes.body
Se vedhæftede film (2 stk)
Drøft sammen om hvilke tiltag eller ideer der kan bruges til at nedtrappe konflikten?

https://voldsomudtryksform.dk/film/hjemme-hos-morten/

https://voldsomudtryksform.dk/film/jeg-bestemmer/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Morten får besøg af en ny medarbejder fra hjemmeplejen. De to kommer noget skævt ind på hinanden.

Filmen lægger op til debat om mødet med borgeren, kommunikation og forebyggelse af konflikter og vold.

Varighed: 3:45 minutter.
Hent vejledning til filmen

# data[].attributes.attachment_link.description
Brug fx filmen som udgangspunkt for drøftelser i personalegruppen, når temaet er kommkation, voldsforebyggelse eller risikovurdering.

# data[].attributes.body
https://sosuplay.dk/root/contentPlayer/?token=bb7e114f-74c7-4a6b-94e5-294081ca4626&accountId=46020&type=Video&isbn=9788702295627&id=64711953

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=R2IHaColSvE

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
KORA - Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning

# data[].attributes.attachment_link.title
Bjarke Oxlund - Hvornår er man gammel, og hvem er de sårbare ældre?

# data[].attributes.body
Eleven kan anvende viden om kommunikation og betydning af ligeværdige relationer til at reflektere over etiske dilemmaer og handle empatisk i mødet med borgeren/patienten og de pårørende.

# data[].attributes.body
Drama trekanten

# data[].attributes.body
https://sosuplay.dk/root/contentPlayer/?type=Video&isbn=9788702295627&id=64069130

# data[].attributes.body
Vælg 2-3 begreber fra filmen, som du gerne vil have defineret i gruppen.

Hvornår er man ifølge Bjarke Oxlund gammel og sårbar?

Hvad betyder det, at vi lever længere?

Hvilke udfordringer giver det at bo i ”Udkantsdanmark”?

Vælg selv en film fra YouTube, som du/I mener er relevant for emnet.

# data[].attributes.body
Eleven kan anvende viden om forskellige kulturer og sundhedsopfattelser til at møde borgeren/patienten og de pårørende med respekt for værdighed og integritet.

Når dagen er omme ved jeg, at der forskellige kulturer og sundhedsopfattelser og at dette har betydning som arbejde som SSA.

# data[].attributes.body
Sund grænsesætning

# data[].attributes.body
https://underholdning.tv2.dk/video/bW9sbHlfc3lnZXBsZWplc2tvbGVuXzI1MTExOA

Drøft i gruppen:
Hvordan er relation mellem sygeplejerske og patient?
Hvordan er den verbale og nonverbale kommunikation?
Hvad gjorde et særligt indtryk?

# data[].attributes.attachment_link.title
Se Molly Egelind som sygeplejersken 'Anna'

# data[].attributes.attachment_link.description
En patient bliver knap så begejstret, da Anna må fortælle, at han har fladlus.

# data[].attributes.body
Når du som SSA ved noget om borgerens livshistorie, har du grundlag for, at sætte dig ind i borgerens behov, vaner og ønsker.

Du får et kendskab, til den unikke person, borgeren er.

Du får nemlig oplysninger om borgerens baggrund, vaner, interesser, værdier og holdninger.
På den måde kan du hjælpe borgeren med at bevare sin identitet.
Inden du skal ud og arbejde med borgerens historie – skal du lave din egen livshistorie.

(du bestemmer selv hvor meget du har lyst til at fortælle og hvilke begivenheder du vil fremhæve)

Se opslag herunder som inspiration...

# data[].attributes.body
Eleven kan anvende viden om forskellige livsformer, livsfaser og livshistorier til at varetage en helhedsorienteret indsats i mødet med borgeren/patienten.

# data[].attributes.body
I skal nu undersøge følgende spørgsmål:

1.      Hvordan kan kultur have indflydelse på opfattelsen af sygdom?
- kultur kan have indflydelse på sygdom på den måde at der er forskellige meninger om hvornår man er syg, og hvilken måde man ligger syg på.

2.      Hvilke sammenhænge er der mellem livsstilssygdomme og kultur?
- Nogen kulture der mener de at der er en mening med alting. Der er en mening med hvorfor man blev syg. Nogen bruger alternativ behandling og mener at det er vejen frem til at blive rask igen.

3.      Hvordan sætter kommunerne fokus på livsstilssygdomme for borgere med anden etnisk baggrund?
- Kortlægningen viser, at størstedelen af landets kommuner, nemlig 62 %, har særskilte sundheds- indsatser målrettet etniske minoriteter, og at der særligt er fokus på indsatser, der har til formål at skabe netværk og danne fællesskaber i nærmiljøet.

4.      Har din ansættelseskommune et lignende tilbud, hvis ja, hvilket?
- Kan vi ikke finde noget om.

5.      Hvad betyder begrebet sundhedsopfattelse?
- Det er forskellige hvad mennesker mener er sundt og ikke sundt. Nogen kan godt spise sundt og syntes at så er man sund, mens andre mener at for at være sund skal man både spise sundt samt dyrke hårdt fysisk motion flere gange om ugen.

6.      Hvordan hænger vores opfattelse af sundhed sammen med vores kultur?
- Det vi er vokset op med, hvad man er van til. Nogen lever sundt ( mad og motion) mens andre tager det som det kommer, og først gør noget ved sundhed hvis/når man bliver syg. Det kan være lige så sundt at spise varieret og ikke nødvendigvis dyrke motion, sundhed er individuelt.

7.      Hvilke konsekvenser kan det have for borgeren, hvis han/ hun ikke har forståelse af sin sygdom og behandling pga. sprogbarriere?
- I værste fald kan borgeren risikere at dø. Det kan også gøre at de ikke er opmærksom på deres sygdom eller får indtaget medicinen som de har fået i forbindelse med deres sygdom pga. sprogbarriere.

8.      Hvordan kan du både være anerkendende og samtidig formidle en anden holdning end borgerens? (har du selv nogle eksempler?)
- Ved at være anerkendende over for borgeren opfattelse af sygdommen, men samtidig gøre det klart hvilke konsekvenser dette kan have i forhold sin sygdom.

9.      Hvilken betydning tror du, at din egen baggrund og kultur har for din opfattelse af sundhed?
-

Du skal nu læse afsnittet ”Sprogbarrierer og kommunikation” (afsnit i kap 3) i Mødet med borgeren og patienten.

Individuel opgave (reflekterer over følgende spørgsmål)

Hvis du ikke helt forstår hvad der bliver sagt, kan det være svært at stille uddybende spørgsmål.

Hvad gør du selv i undervisningssituationer, hvor du ikke helt forstår, hvad der bliver sagt?

1.      Siger du, at du ikke har forstået det?

2.      Spørger du en anden?

3.      Venter du og håber, at du forstår det senere?

Efterfølgende deler du dine refleksioner med gruppen

# data[].attributes.body
https://voldsomudtryksform.dk/film/laeringsspil-tryghed-i-praktikken/

Spil: Tryghed i praktikken

# data[].attributes.body
https://youtu.be/jmm0RsRV5KU

https://youtu.be/jmm0RsRV5KU

https://youtu.be/jmm0RsRV5KU

https://youtu.be/TT_m-YsDxBc

# data[].attributes.attachment_link.title
Smadremanden kan ikke lide Bager Jørgen!

# data[].attributes.body
1.         Hvis dit liv var en bog – hvad ville titlen så være?

Sæt de 10 vigtigste begivenheder fra din livshistorie ind som en punktopstilling fra 1-10. Start fx ved den første vigtige begivenhed, du kan huske. Det kan være 4 års fødselsdag, skolestart, dine første pop- eller sportsidoler, din første kæreste el. lign.

Hvem er du?

Hvad holder du af? Hvad er dine livretter? Hvilke interesser har du? (familie, venner, fester, sport, politik?).

Lad dig inspirere af nedenstående spørgsmål:

·       Hvad er dit yndlingstøj og hvorfor?

·       Hvem er din nærmeste familie/ venner

·       Hvilken tid på året kan du bedst lide og hvorfor?

·       Hvad kan du bedst lide at lave ved en computer?

·       Befinder du dig bedst indendørs eller udendørs og hvorfor?

·       Hvilken person beundrer du mest og hvorfor?

·       Hvilken dag i ugen kan du bedst lide og hvorfor?

·       Hvad kan gøre dig vred?

·       Hvad kan få dig til at grine?

·       Hvilken slags musik kan du bedst lide?

·       Hvilken tid på dagen kan du bedst lide og hvorfor?

·       Hvilken slags film kan du godt lide at se?

·       Hvad er din yndlingssportsgren?

·       Hvad kan du godt lide at lave, når du skal slappe af?

·       Hvor går din drømmerejse hen og hvorfor?

·       Hvad kan du godt lide at læse?

·       Hvilke hobbyer har du?

·       Hvad hedder din yndlingsfilm?

·       Hvad er din livret?

·       Hvilke slags tv-programmer kan du bedst lide at se?

·       Hvilket slags dyr kan du bedst lide og hvorfor?

Med udgangspunkt i ovenstående spørgsmål, skal du lave din livshistorie I Bookcreator eller Thinklink i studietube. Del din livshistorie med gruppen

Efterfølgende: Reflekter over hvordan var det at dele din historie? Hvilken betydning gav det for dig?

2.         Snak sammen i gruppen om:

Hvilken betydning kan det have for borgeren at fortælle sin livshistorie?

Forklar hvilken betydning det har for borgeren at blive anerkendt?

# data[].attributes.body
1
2
3
7
10
12
13

# data[].attributes.body
Jeg har viden om konflikttrappen og jeg kan i praksis bruge min viden til at nedtrappe en konflikt  og undgå magtanvendelse

Jeg har viden om forskellige kulturer og sundhedsopfattelser og at dette har betydning som arbejde som SSA.

Jeg kan anvende min viden om hvilken betydning menneskesyn og etik har for relationen.

Jeg kan anvende mit kendskab til borgerens livshistorie og livsform, når jeg planlægger omsorgsopgaver i samarbejde med borgeren.

Jeg kan anvende min viden om hvilken betydning empati og etik har for relationen samt i praksis kan jeg handle ud fra betydningen ved at udføre envejs og tovejskommunikation.

# data[].attributes.body
Eleven kan anvende viden om fysisk og psykiske funktionsnedsættelser til selvstændigt at tage medansvar for konflikthåndtering samt forebyggelse af konflikter og magtanvendelse i mødet med borgeren/patienten.