# data[].attributes.body
El PROTECCIONISME defensa que cal posar obstacles a l'entrada de
productes estrangers. Segons ells, hi ha diversos motius que justifiquen aquestes traves,

tot i que la principal és protegir les empreses nacionals.

# data[].attributes.body
1.Evitar dependre de indústries estratègiques
2.Favoreixer la producció nacional i l'ocupació
3.Protegir l'aparició de noves indústries en el país
4.Recaudació de diners

# data[].attributes.body
1.Aranceles
2.Contingents
3.Subvencions d'empreses nacionals
4.Barreres no arancelaries

Politica comercial:La POLÍTICA COMERCIAL d'un país està formada per les diferents mesures
proteccionistes amb les quals aquest país tracta de protegir els seus mercats de l'entrada
de certs productes estrangers per protegir la producció nacional.

# data[].attributes.body
El COMERÇ INTERNACIONAL consisteix en la compravenda de béns i serveis
entre diferents països. Així, quan un país ven alguna cosa a un altre diem que hi ha una
i quan compra de l'exterior parlarem d'importació.

# data[].attributes.body
1.Diferències en el clima
2.En factors productius
3.En tecnología i capital humà
4.Diferències en gustos
5.Posibilitat d'ampliar mercats i reduïr costos.

# data[].attributes.body
Un país tindrà AVANTATGE ABSOLUTA sobre un altre país quan és capaç de produir un
determinat bé usant menys recursos, o produeix més béns amb els mateixos
recursos. Així, a cada país li interessa especialitzar-se a produir aquest bé i
intercanviar els seus excedents per altres productes que produeixi pitjor.

# data[].attributes.body
El LLIURECANVI defensa que no se'ls posi cap tipus d'obstacles al lliure
comerç. Tal com hem vist amb l'avantatge comparatiu, cada país ha de
especialitzar-se allà on és comparativament millor i després, intercanviar béns

amb altres països, ja que així tots en surten beneficiats.

# data[].attributes.body
Un país tindrà AVANTATGE COMPARATIVA en aquell bé la producció del qual tingui un
cost d' oportunitat menor que el cost d' oportunitat d' altres països en aquest bé.
És a dir, un país té avantatge comparatiu sempre que el cost de renunciar a aquest
bé sigui més petit que el cost que tenen altres països per renunciar-hi.

# data[].attributes.body
1.Productivitat
2.Menors preus
3.Mes varietat i quantitat
4.Menors costos

conseqüència directa de tot això:
Més riquessa per el país i benestar per els ciutadans

# data[].attributes.body
Tipus:
-Fons monetari internacional
-Banc mundial
-GATT i OMC

# data[].attributes.body
Els països ja no poden prendre les seves decisions lliurement en política monetària
i sobre els tipus de canvi. En ocasions les polítiques de la UEM poden no ser
les convenients per al nostre país. Com ja vam veure, de vegades a un país li pot
venir bé una devaluació.
• En usar la mateixa moneda, els problemes d'un país es poden traslladar a altres

# data[].attributes.body
Els BLOCS REGIONALS són acords de països per facilitar el comerç entre
ells eliminant barreres. No obstant això, aquestes barreres si les mantenen països fora del bloc.

Objectius:
1.Area de lliure comerç
2.Area aduanera
3.Mercat comú
4.Unió econòmica e integració economica plena

# data[].attributes.body
Tots els països tenen la mateixa moneda: l'euro.
• El BCE porta la política monetària única l'objectiu de la qual és mantenir la inflació
per sota, tot i que propera al 2%.
• Els països han de complir el PACTE D'ESTABILITAT, pel qual els
països es comprometen a mantenir el dèficit públic per sota del 3% del PIB,
i el total del deute públic per sota del 60%. Durant la crisi, molts
països (especialment Espanya) han tingut problemes per complir aquest pacte.

# data[].attributes.body
La Unió Europea la formen 27 països el 2022 i més de 400 milions de ciutadans.
Polítiques:
-Política agrícola. La UE es gasta una gran part del pressupost en aquesta
política.
-Política regional. Busca reduir les diferències entre les regions dels diferents països, ja que a la UE hi ha països molt desenvolupats i d'altres no tant.
-Altres polítiques. Hi ha moltes polítiques comunes dins la UE. Per
exemple, la política de competència

# data[].attributes.body
Def:És un document contable que està fet per l’estat ón es registren les transaccions econòmiques entre els residents d’un país i la resta del món durant un any.

La comptabilitat es contabilitza per partida doble:és a dir s’apunta dues vegades,una per el el valor de la mercaderia, i altre per els doblers pagats o rebuts.

ex:El teu or pot estar valorat en 5000 i tu vender-ho per 5300.

Tipus de balança de pagaments:

-B.Comercial(X,IM,rendes i transferències)

·Compra petroli

·Ven “turisme”

-B. de capital

·Ens arriba fons europeus de desenvolupament

·Compra(terra,patents,marques…)

-B. financera(accions,divises i similars que són objectes de negociació en mercats de valors organitzats(ón es realitzen transsaccions financeres supervisades per un agent especialitzat))

-Errors i omissions

# data[].attributes.body
Com que els països tenen la mateixa moneda, el comerç entre ells és molt més
fàcil, ja que es redueixen els costos d'estar canviant de moneda.
• S'eliminen els tipus de canvi, amb la qual cosa ja no hi ha incertesa.
• En haver-hi menys incertesa, hi ha menys riscos, cosa que fa disminuir els
tipus d' interès.

# data[].attributes.body
El TIPUS DE CANVI és el preu d'una moneda per una altra. És a dir, el nombre de
monedes estrangeres que cal lliurar per obtenir una moneda nacional (un
euro per a nosaltres). Aquesta és la definició que dóna el BCE per al tipus de canvi amb el
euro, tot i que en ocasions te la pots trobar al revés en diaris.

# data[].attributes.body
Qui vol euros?
1.Exportacions europeas
2.Turistes que venen a Europa
3.Els inversors extrangers en Europa

# data[].attributes.body
Canvis flexibles:
En el SISTEMA FLEXIBLE el tipus de canvi varia lliurement seguint el joc de la
l' oferta i la demanda de divises, de manera que el tipus de canvi entre dues
monedes serà sempre el que marqui l' equilibri de mercat.

Canvis fixos:
En el SISTEMA DE TIPUS DE CANVI FIX el banc central fixa un tipus de canvi de
la seva moneda respecte a una altra en concret i es compromet a mantenir-lo. Per tant,
no té en compte el lliure joc de l' oferta i la demanda de divises.

# data[].attributes.body
-Quan augmenta la demanda d'euros, es genera escassetat d'euros,
el que fa pujar el preu de l'euro, és a dir, el TC $/€ puja i, per

tant, hi ha una APRECIACIÓ DE L'EURO.

-En disminuir la demanda d'euros, es genera una abundància de
euros, el que fa baixar el preu de l'euro, és a dir, el TC $/€ baixa, i

per tant, hi ha una DEPRECIACIÓ DE L'EURO.

# data[].attributes.body
-Quan disminueix l'oferta d'euros, es genera escassetat d'euros, el
que fa pujar el preu de l'euro, és a dir, el TC $/€ puja i, per tant,

hi ha una APRECIACIÓ DE L'EURO.

-En augmentar l' oferta d' euros, es genera una abundància de
euros, el que fa baixar el preu de l'euro, és a dir, el TC $/€ baixa, i

per tant, hi ha una DEPRECIACIÓ DE L'EURO.

# data[].attributes.body
Qui ofereix euros?
1.Importadors europeus
2.Turistes europeus en el extranger
3.Inversors europeus en el extranger