# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiinnostaako koulutus Suomessa?
Tarvitsetko lisätietoa opetuksesta tai koulutusjärjestelmästä?
Haluaisitko treenata koulutuksen sanastoa?

Suomessa koulutus on polku työelämään. Koulutusta suoritetaan monella eri tavalla, erilaisia polkuja pitkin. Suomen koulutusjärjestelmään kuuluvat koulutusasteet ovat esiopetus, perusopetus, toisen asteen koulutus ja korkeakoulutus. Kaikilla asteilla on myös aikuiskoulutusta.

Tästä sivulta löytyy linkkejä materiaaleihin sekä teeman harjoitukseen.

Aloita vastaamalla testien kysymyksiin tai tsekkaamalla linkit monikielisiin materiaaleihin. Harjoittelua etsiville on tehtäviä sivun lopussa.

Perustaso
Tarkista tietosi varhaiskasvatuksesta ja peruskoulutuksesta Suomessa.

Toinen aste
Tarkista tietosi toisen asteen koulutuksesta Suomessa.

Korkeakoulu
Tarkista tietosi korkeakoulutuksesta Suomessa.

Opi lisää -otsikon alta löytyy linkkejä resursseihin, joissa voit harjoitella koulutus-teeman kieltä ja oppia lisää sanastoa.

Tutustu ja lue -osio tarjoaa linkkejä monikielelliseen materiaaliin Suomen koulutuksesta. Siitä on hyötyä sekä opiskelijoille että vanhemmille.

Muista tsekata myös Harjoittele-osio!

Suomen koulutusjärjestelmä

Opi lisää

Suomen koulutusjärjestelmä

Tutustu ja lue

Hae opiskelemaan - Koskaan ei ole liian myöhäistä!

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen koulutusjärjestelmä - Osaamisen paikka

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen koulutusjärjestelmä: materiaalia ja harjoittelua maahan muuttaneille. Sivulta löytyy myös vinkkejä monikielellisiin julkaisuihin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomessa koulutus on korkeatasoista. Erot eri koulujen oppimistuloksissa ovat pienet, ja lähes kaikki suorittavat peruskoulun tavoiteajassa. Esiopetus, perusopetus ja toisen asteen koulutus on maksutonta, ja myös sen jälkeen koulutus on suurimmaksi osaksi maksutonta. Tavoite on, että kaikilla on mahdollisuus saada laadukasta koulutusta perheen tuloista riippumatta ja kasvaa aktiivisiksi kansalaisiksi.

Koulutusjärjestelmään kuuluvat varhaiskasvatus, esiopetus, perusopetus, toisen asteen koulutus ja korkeakoulutus. Aikuiskoulutus on tarkoitettu aikuisille, ja se sisältää paljon vaihtoehtoja perusopetuksesta korkeakoulutukseen.

Suomessa lapsilla on oikeus varhaiskasvatukseen ennen kouluikää. Varhaiskasvatusta järjestetään päiväkodissa ja perhepäivähoidossa. Lapsi voi myös osallistua avoimeen varhaiskasvatukseen yhdessä vanhemman kanssa esimerkiksi leikkipuistossa. Tavoite on tukea lapsen kehitystä ja hyvinvointia sekä edistää tasa-arvoa oppimisessa. Varhaiskasvatuksessa lapsi oppii muun muassa sosiaalisia ja kielellisiä taitoja, käden taitoja sekä erilaisia tietoja. Lapsi oppii myös taitoja, jotka auttavat häntä oppimaan lisää.

Päivät sisältävät paljon leikkiä ja ulkoilua. Jos lapsen äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi, hän saa tukea suomen tai ruotsin kielen oppimiseen. Lapsi voi saada myös erityisopetusta, jos hän tarvitsee sitä.

Suomessa kunnat järjestävät varhaiskasvatusta. Sitä rahoitetaan verovaroilla, ja siksi se on perheille edullisempaa. Lisäksi Suomessa on yksityistä varhaiskasvatusta. Lasten kanssa työskentelevät koulutetut varhaiskasvatuksen opettajat, sosionomit ja lastenhoitajat.

Lue lisää varhaiskasvatuksesta InfoFinlandin sivulta Varhaiskasvatus.

Lasten täytyy osallistua Suomessa esiopetukseen yhden vuoden ajan, ennen kuin oppivelvollisuus alkaa. Yleensä esiopetus alkaa sinä vuonna, jona lapsi täyttää kuusi vuotta. Esiopetusta järjestävät kunnat, eikä se maksa perheelle mitään. Sitä antavat varhaiskasvatuksen opettajat, jotka ovat korkeasti koulutettuja. Esiopetusta on yleensä maanantaista perjantaihin neljä tuntia päivässä koulujen toiminta-aikoina. Lapsi voi osallistua esiopetuksen lisäksi myös varhaiskasvatukseen.

Vuoden aikana lapsi oppii taitoja, joista hänelle on hyötyä koulussa, kuten kirjaimia. Lukutaitoa ei kuitenkaan opeteta vielä. Jos lapsen äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi, hän saa tukea suomen tai ruotsin kielen oppimiseen. Päivään kuuluu myös leikkiä ja ulkoilua.

Lue lisää InfoFinlandin sivulta Esiopetus.

Perusopetus alkaa Suomessa sinä vuonna, kun lapsi täyttää seitsemän vuotta. Kaikkien lasten, jotka asuvat Suomessa vakinaisesti, täytyy osallistua perusopetukseen. Peruskoulussa on yhdeksän vuosiluokkaa.

Suomessa lainsäädäntö ohjaa perusopetusta. Lisäksi käytössä ovat valtakunnalliset opetussuunnitelman perusteet sekä paikalliset opetussuunnitelmat.

Perusopetusta järjestävät kunnat, ja se on perheille maksutonta. Ensimmäisellä ja toisella luokalla opetusta on vähintään 20 tuntia viikossa, ja määrä kasvaa ylemmillä luokilla.

Peruskoulun opettajilla on Suomessa kaikilla maisterin tutkinto. Peruskoulun luokanopettajat, jotka opettavat luokkia 1-6, ovat erikoistuneet kasvatustieteisiin. Luokkien 7-9 opettajat ovat erikoistuneet aineisiin, joita he opettavat.

Opettajilla on suuri vapaus suunnitella opetusta itsenäisesti kansallisen ja paikallisen opetussuunnitelman pohjalta. Viime aikoina opetussuunnitelmassa on painotettu muun muassa useamman oppiaineen laajuisia kokonaisuuksia, arjen ilmiöiden tutkimista, ja tietotekniikkaa ja viestintätekniikkaa.

Lapsilla on usein sama opettaja ensimmäisen kuuden vuoden ajan. Hän oppii tuntemaan oppilaansa hyvin ja osaa kehittää opetusta heille sopivaksi. Yksi tärkeä tavoite on, että oppilaat oppivat itsenäistä ajattelua ja ottavat itse vastuuta oppimisesta.

Opettaja arvioi oppilaiden edistymistä koulussa. Perusopetuksessa kaikki arvosanat antaa opettaja. Varsinaisia valtakunnallisia kokeita ei ole. Sen sijaan oppimistuloksia seurataan otospohjaisilla arvioinneilla. Niitä järjestetään yleensä yhdeksännellä luokalla.

Jos lapsi tai nuori on vasta muuttanut Suomeen, hän voi saada perusopetukseen valmistavaa opetusta. Valmistava opetus kestää yleensä vuoden. Sen jälkeen oppilas voi edelleen opiskella suomea tai ruotsia toisena kielenä eli S2-kielenä, jos hän tarvitsee tukea kielen oppimisessa.

Aikuiset maahanmuuttajat, joilla ei ole peruskoulun päättötodistusta omasta maastaan, voivat suorittaa peruskoulun aikuislukiossa.

Lue lisää perusopetuksesta InfoFinlandin sivulta Perusopetus.

Perusopetuksen jälkeen yleisimpiä vaihtoehtoja ovat lukio ja ammatillinen koulutus. Ne ovat toisen asteen koulutusta. Toisen asteen koulutus on opiskelijalle maksutonta.

Oppivelvollisuus laajeni Suomessa vuonna 2021. Peruskoulun jälkeen kaikkien nuorten täytyy opiskella siihen asti, kunnes he valmistuvat toisen asteen koulutuksesta tai täyttävät 18 vuotta.

Nuoren täytyy hakea toisen asteen koulutukseen, jos hän on peruskoulun 9. luokalla keväällä 2021 tai myöhemmin.

Lukio

Lukio on yleissivistävää koulutusta, eikä sieltä voi valmistua mihinkään ammattiin. Lukiossa opiskellaan pääosin samoja aineita kuin perusopetuksessa, mutta opetus on vaativampaa ja itsenäisempää. Lopuksi opiskelijat yleensä suorittavat ylioppilastutkinnon. Lukio kestää 2-4 vuotta, opiskelijasta riippuen. Sen jälkeen voi pyrkiä yliopistoon, ammattikorkeakouluun tai lukiopohjaiseen ammatilliseen koulutukseen.

Suurimmassa osassa lukioita opetuskieli on suomi tai ruotsi. Suurissa kaupungeissa on joitakin lukioita, joissa on jokin muu opetuskieli, esimerkiksi englanti tai ranska.

Aikuiset voivat suorittaa lukio-opintoja aikuislukiossa. Siellä on mahdollista suorittaa joko yksittäisiä kursseja tai koko lukion oppimäärä ja ylioppilastutkinto. Opetus voi sisältää lähiopetusta, etäopetusta, verkko-opetusta ja itsenäistä opiskelua.

Lue lisää lukio-opinnoista InfoFinlandin sivulta Lukio.

Ammatillinen koulutus

Ammatillinen koulutus on käytännönläheisempää kuin lukiokoulutus. Siellä voi opiskella ammatillisen perustutkinnon noin kolmessa vuodessa. Työuran aikana voi lisäksi suorittaa ammattitutkinnon tai erikoisammattitutkinnon. Olennaista ammatillisessa koulutuksessa on työelämässä oppiminen. Jos haluaa, ammatillisesta koulutuksesta voi jatkaa opintoja korkeakoulutukseen asti.

On myös mahdollista suorittaa ammattitutkinto tai erikoisammattitutkinto näyttötutkintona, jos osaa jo tutkintoon kuuluvat taidot.

Ammatillisen tutkinnon voi suorittaa myös oppisopimuksella. Opiskelija on silloin töissä oman alan työpaikassa, saa työstä vähintään työehtosopimuksen mukaista palkkaa, tai kohtuullista palkkaa, jos alalla ei ole työehtosopimuksia. Opiskelija saa suorittaa samalla opintoja.

Lue lisää InfoFinlandin sivulta Ammatillinen koulutus.

Tutkintokoulutukseen valmentava koulutus TUVA

Toisen asteen koulutuksessa tarvitaan hyvää kielitaitoa. Jos opiskelijan äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi, eikä hänen kielitaitonsa vielä riitä lukio-opintoihin tai ammatilliseen koulutukseen, voi sitä ennen hakea tutkintokoulutukseen valmentavaan koulutukseen TUVA.

Lue lisää InfoFinlandin sivuilta Lukio ja Ammatillinen koulutus.

Toisen asteen opintojen jälkeen voi jatkaa korkeakoulutukseen. Suomessa korkeakoulutusta tarjoavat ammattikorkeakoulut ja yliopistot. Korkeakoulut ja oppilaitokset päättävät itse opiskelijavalinnasta.

Korkeakoulussa opiskelu voi olla opiskelijalle maksutonta tai maksullista. Lukuvuosimaksu täytyy maksaa, jos ei ole EU-maan tai ETA-maan kansalainen eikä näiden maiden kansalaisen perheenjäsen, ja jos suorittaa alemman tai ylemmän englanninkielisen korkeakoulututkinnon.

Lue lisää InfoFinlandin sivulta Ulkomaalainen opiskelija Suomessa.

Ammattikorkeakoulut

Ammattikorkeakoulussa opetus on käytännönläheisempää kuin yliopistossa. Opetus sisältää myös työssäoppimista. Ammattikorkeakoulututkinnon voi suorittaa 3,5-4,5 vuodessa. Jos sen jälkeen haluaa jatkaa opintoja ja suorittaa ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon, täytyy ensin hankkia kaksi vuotta työkokemusta samalta alalta kuin tutkinto. Lue lisää InfoFinlandin sivulta Ammattikorkeakoulut.

Yliopistot

Yliopistossa opetus perustuu tieteelliseen tutkimukseen. Yliopistossa voi suorittaa alemman korkeakoulututkinnon noin kolmessa vuodessa ja sen jälkeen ylemmän korkeakoulututkinnon noin kahdessa vuodessa. Yliopistot järjestävät joissakin koulutusohjelmissa englanninkielistä opetusta. Useimmissa koulutusohjelmissa opetuskieli on kuitenkin suomi tai ruotsi.

Kun on suorittanut maisterin tutkinnon, voi hakea oikeutta jatko-opintoihin ja suorittaa lisensiaatin tai tohtorin tutkinnon.

Lue lisää InfoFinlandin sivulta Yliopistot.

InfoFinlandin sivulla Koulutukseen hakeminen on tietoa siitä, miten voi hakea toisen asteen koulutukseen ja korkeakoulutukseen Suomessa. Jos suunnittelet opintoja Suomessa, lue lisää myös InfoFinlandin sivuilta Ulkomaalainen opiskelija Suomessa.

Suomessa on myös paljon oppilaitoksia, jotka tarjoavat kaiken ikäisille sellaisia opintoja, jotka eivät johda tutkintoon. Suurin osa näistä koulutuksista on tarkoitettu aikuisille. Tällaisia vapaan sivistystyön oppilaitoksia ovat kansalaisopistot, kansanopistot, kesäyliopistot, opintokeskukset ja liikunnan koulutuskeskukset.

Opinnot ovat yleissivistäviä. Voit opiskella esimerkiksi kieliä, taideaineita, käsityötä ja viestintää. Yleensä koulutus maksaa opiskelijalle jonkin verran.

Joissakin tilanteissa koulutus näissä oppilaitoksissa voi kuitenkin olla maksutonta. Esimerkiksi jos luku- ja kirjoitustaidon koulutus ja muu kielikoulutus on hyväksytty kotoutumissuunnitelmaasi, siitä ei peritä maksua.

Jos haluat opiskella suomen tai ruotsin kieltä, lue lisää InfoFinlandin sivulta Suomen ja ruotsin kieli.

Katso oman kuntasi tiedot

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomessa koulutus on korkeatasoista. Erot eri koulujen oppimistuloksissa ovat pienet, ja lähes kaikki suorittavat peruskoulun tavoiteajassa. Esiopetus, perusopetus ja toisen asteen koulutus on maksutonta, ja myös sen jälkeen koulutus on suurimmaksi osaksi maksutonta. Tavoite on, että kaikilla on mahdollisuus saada laadukasta koulutusta perheen tuloista riippumatta ja kasvaa aktiivisiksi kansalaisiksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Selkokieliset oppaat, videot ja verkkosivut aiheen mukaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Tältä sivulta löydät selkokielisiä oppaita, videoita ja verkkosivuja eri aiheista. Oppaat, videot ja verkkosivut on jaoteltu siten, että samaa aihetta käsittelevät julkaisut ovat peräkkäin. Huomioi oppaiden julkaisuvuosi. Osa oppaista on vanhoja, […]

# data[].attributes.attachment_link.title
VIERKO Selko- ja S2-materiaalia 2024 - Ammatillinen

# data[].attributes.attachment_link.description
Tälle sivulle on koottu materiaalipankki: Klikkaa otsikkoa - avaat materiaalin! VIERKO-hankkeessa 2024 tehtyjä selko- tai S2- opetus-, ohjaus- ja oppimateriaaleja ammatillisiin opintoihin. Muissa hankkeissa julkaistuja ja avoimessa käytössä olevia selko- tai S2-materiaaleja ammatillisiin

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Sano suomeksi | Finnish Language Lessons

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jotkut aiheet: pronominit aloittelijalle; verbit tasolla B1

Käytännön suomea -oppimateriaali. KÄTS - suomen kielen oppimateriaali on tarkoitettu etenkin hitaasti eteneviin aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksiin, mutta se soveltuu myös muihin maahanmuuttaneiden kielikoulutuksiin. KÄTS-oppimateriaali on suunniteltu koulutuksiin, joiden tavoitetaso on noin B1.1.

Video: viikonpäivät.

Sanasto:

Kysymyksiä:

Partitiivi:

Muut sijamuodot:
Verbit:
Oletko valmis menemään eteenpäin?
Avaa seuraava linkki, kuuntele kysymyksiä ja vastaa niihin.
Jokaisen kysymykseen jälkeen on tauko noin 8-15 sekunttia vastausta varten (vähemmän aikaa helpoille kysymyksille, enemmän aikaa pitkille kysymyksille).
Tämä on linkki 🙂
Prepositiot ja postpositiot: Verbit: Objekti:
Taas säästä 😀
Aikuisille sekä esikoululaisille ja alakoululaisille sopiva sovellus: kaikenlaista tietoa säästä, ilmansuunnista jne.

PRONOMINIT
Relatiivi pronomini "JOKA": Demonstratiivipronominit: Sijamuodot:

Erilaisia sijamuotoja, yksikkö ja monikko.

Monikon partitiivi 1: kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 2: kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 3: kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

https://salpro.salpaus.fi/hotpotatoes/syksy2010/monpart_lokakuu/monpart_huone.htm: sanatyyppi -e. Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 5: sanatyyppi "ilta". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 6: sanatyypit "kaunis, kevät". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 7: sanatyyppi "kauhea". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 8: sanatyyppi "taksi". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 9: sanatyypit "kattila" ja "-nut/nyt". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 10: sanatyyppi "maa". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 11: sanatyyppi "koira". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 12: sanatyypit "nimi" ja "lapsi". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 13: sanatyypit "aja/ija". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 14: sanatyyppi "-nen". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Monikon partitiivi 15: sanatyyppi "talo". Kirjoita sanat oikeassa muodossa. Mikä lausetyyppi se on?

Kielitesti: Tämän kielitestin tarkoituksena on selvittää, miten hyvin osaat suomen kielen sanastoa ja kielioppia, jotta selviytyisit YKI-testistä.

Sanaluokat:

# data[].attributes.attachment_link.description
Jotkut aiheet: pronominit aloittelijalle; verbit tasolla B1 Käytännön suomea -oppimateriaali. KÄTS - suomen kielen oppimateriaali on tarkoitettu etenkin hitaasti eteneviin aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksiin, mutta se soveltuu myös muihin maahanmuuttaneiden kielikoulutuksiin. KÄTS-oppimateriaali on suunniteltu koulutuksiin, joiden tavoitetaso on noin B1.1. Video: viikonpäivät. Sanasto: Kysymyksiä: Partitiivi: Muut sijamuodot: Verbit: Oletko valmis menemään eteenpäin?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Harjoittele YKI-testiä varten (Perustaso) Harjoittele YKI-testiä varten (Keskitaso)
Harjoittele puhetilanteita ykiä varten. Testissä kysymykset tulevat nauhalta ja sinulla on noin 20 sekuntia aikaa vastata kysymykseen. Puhu rohkeasti, älä välitä, vaikka naapuri puhuu vieressä. Lue tehtäväpaperi aina huolellisesti!

Osaa sanat: perustele, kieltäydy!

Olet järjestämässä juhlat. Keksi itse millaiset juhlat, kuinka paljon ihmisiä, mitä ohjelmaa, millainen paikka jne. Olet soittanut Mikkosen juhlapalveluun ja jättänyt soittopyynnön. Sieltä soitetaan sinulle takaisin. Vastaa kysymyksiin.

Kaupunkiuutisten toimittaja pysäyttää sinut kadulla ja haluaa haastatella sinua.

Kuuntele kysymykset ja vastaa niihin:

Sinulla on joku paikka kipeä ja sinun pitää mennä apteekkiin kysymään apua ja ostamaan lääkettä.

Sinulla on joku ongelma kotona ja sinun pitää soittaa huoltoyhtiöön. Keksi ongelma, soita ja vastaa kysymyksiin.

Suomen gallupista soitetaan sinulle ja he haluavat kysyä sinun arjesta (arki)

4. Kadulla toimittaja pysäyttää sinut ja haluaa tehdä katugalluppia aiheesta rikollisuus Suomessa

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutustu YKI-testiin (Jyväskylä) Taitotasokuvaus. Eurooppalainen viitekehys (OPH) Yki (Helsingin aikuisopisto) Ylen YKI TESTIPÄIVÄT Harjoittele YKI-testiä varten (Perustaso) Harjoittele YKI-testiä varten (Keskitaso) Harjoittele puhetilanteita ykiä varten. Testissä kysymykset tulevat nauhalta ja sinulla on noin 20 sekuntia aikaa vastata kysymykseen. Puhu rohkeasti, älä välitä, vaikka naapuri puhuu vieressä. Lue tehtäväpaperi aina huolellisesti!

# data[].attributes.attachment_link.title
Harjoittele Yki-testiin - Osaamisen paikka

# data[].attributes.attachment_link.description
Yleistä Yki-testistä Keskitason (3-4) testi Harjoituksia ylemmän tason (5-6) testiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Elinikäinen ja toimintavarma kotimainen oppimisen ympäristö

# data[].attributes.attachment_link.description
D- harjoituksia - K-harjoituksia - Sijaintikäsitteiden harjoituksia (alla, päällä, välissä, vieressä) - Puheen ymmärtämisen harjoituksia

# data[].attributes.attachment_link.description
Meet Heidi I teach Finnish to people who want to enrich their lives with the beautiful language of Finland!

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
finnish national certificates of language proficiency

# data[].attributes.attachment_link.description
Yleisten kielitutkintojen testin esittelysivut. Harjoituksia perus-, keskitasolta ja ylimmlt tasolta. Kielin suomi, ruotsi, englanti, saksa, venj, saame, espanja, ranska ja italia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Linkit suomen kielen opettajille ja opiskelijoille itsenäiseen opetukseen. Suomen kielen perustaso A2. osaamisenpaikka.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Aalto OpenLearning: Course: Tekstitaidot haltuun

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jos haluat hakea Suomen kansalaisuutta, voit osoittaa riittävän suomen tai ruotsin kielen taidon, kun suoritat yleisen kielitutkinnon suullisen ja kirjallisen osan vähintään taitotasolla kolme. Tarkista hyvissä ajoin, milloin tutkinto järjestetään, ja muista ilmoittautua tutkintoon ajoissa. Huomaathan, että pääkaupunkiseudulla tutkintopaikat täyttyvät erittäin nopeasti. Tarvittaessa voit ilmoittautua myös kotipaikkakuntasi ulkopuolella järjestettävään tutkintoon. Kansalaisuuden saamiseen riittää, että olet suorittanut jonkin alla kuvatuista osakokeiden yhdistelmistä vähintään taitotasolla kolme.

Puhuminen + kirjoittaminen tai

Puheen ymmärtäminen + kirjoittaminen tai

Tekstin ymmärtäminen + puhuminen.

Jos sinulla on taitotaso kolme ( 3 ) kahdessa osakokeessa, mutta osakokeet ovat jotkut muut kuin yllä mainitut yhdistelmät, todistuksesi ei kelpaa vaaditun kielitaidon osoittamiseen.

Tarvittaessa voit osoittaa hyväksyttävät yhdistelmät myös useammalla tutkintotodistuksella. Huomaathan kuitenkin, että sinun on suoritettava koko tutkinto ja osallistuttava kaikkiin osakokeisiin, koska muuten et saa tutkintotodistusta. Tutkinto on suoritettava kokonaan saman päivän aikana.

HUOM! Yleisen kielitutkinnon rakenne muuttui vuonna 2012. Jos olet suorittanut tutkinnon vuosina 2002-2011, kielitaitosi tasoa on arvioitu todistuksessa myös yleisesti. Kansalaisuuden saamiseen riittää silloin yleistaso kolme ( 3 ). Ennen vuotta 2002 suoritetuissa tutkinnoissa yleistason täytyy olla vähintään neljä ( 4 ). Lue tutkintojen arvioinnista lisää täältä.
2. Täytyykö YKI-testissä tietää asioita ja faktoja Suomesta?
YKI-testissä ei kysytä Suomen asioita. Sinun ei tarvitse tietää Suomesta faktoja, mutta testissä täytyy osata kirjoittaa, puhua ja ymmärtää suomen kieltä.
3. Kuinka monta virhettä voi tehdä YKI-testissä?
Testissä ei katsota sinun virheitä, vaan kielitaitoa. Tärkeää on, mitä sinä osaat. Virhe voi olla ongelma silloin, jos se häiritsee ymmärtämistä.
4. Onko kielioppi hyvin tärkeä asia YKI-testissä?
Kielioppi varmasti auttaa sinua kommunikoimaan ja ymmärtämään tarkemmin, mutta yhtä tärkeää on osata ja ymmärtää sanastoa ja fraaseja eri teemoista. Tärkeämpää on kyky puhua ja kirjoittaa sekä ymmärtää eri teemoja.
5. Mitä jos en ymmärrä kysymystä tai tehtävää?
Vaikka et ymmärrä tehtävää, on parempi yrittää, vastata, kirjoittaa tai puhua jotakin, koska väärästä vastauksesta et saa miinuspisteitä.
6. Voinko tulla YKI-testiin monta kertaa?
YKI-testin voi tehdä uudestaan ja parantaa arvosanoja. On kuitenkin hyvä valmistautua testiin, eikä tulla yrittämään, jos varmasti tietää, että ei osaa suomea vielä ollenkaan.
7. Kuinka monta sanaa täytyy olla vastauksessa?
YKI-testissä ei katsota sanoja, vaan ideoita ja asioita. Jos ymmärrät tehtävän ja vastauksesi sopii tehtävään, se riittää. Joskus on kuitenkin parempi puhua ja kirjoittaa liian paljon kuin liian vähän esim. kertomistehtävä ja mielipidekirjoitus. Toisaalta on tärkeää seurata kelloa, koska aikaa ei ole paljon.
8. Mitä jos mielipiteeni ja ajatukseni ovat mielestäni tyhmiä?
YKI-testissä ei arvioida sinun ajatuksia ja mielipiteitä, vaan sinun kielitaitoasi. Tyhmäkin teksti on yhtä hyvä kuin viisas, jos se on ymmärrettävää suomea.
9. Mitä jos ei ole aikaa vastata kaikkiin kysymyksiin?
YKI-testi voi onnistua silti, tärkeintä on yrittää vastata mahdollisimman moniin kysymyksiin. Puhumisen testissä, esim. kertomistehtävässä, sinun ei edes tarvitse vastata kaikkiin kysymyksiin. Toisaalta kirjoittamisen tehtävässä, esim. sähköposti, vastaa kaikkiin kysymyksiin.
10. Miten kannattaa valmistautua testiin?
Kannattaa lukea lehtiä, kuunnella, puhua ja kirjoittaa aina kun on mahdollista. Tärkeää olisi osata myös asioita, joita ei ole oppikirjoissa ja kursseilla. Tarvitset uusia sanoja ja kielioppiakin. Yki-testin sisältöä voi oppia myös kursseilla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ohjeita ja harjoituksia suomen kielen YKIin - Helsingin aikuisopisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Tällä sivulla voit tutustua erityisesti keskitason (B1-B2) YKI-testiin ja testitehtäviin. Voit myös etsiä harjoituksia linkkien avulla ja lukea, mitä monet ovat kysyneet testistä. Tämä sivu koottiin OPH:n rahoittamassa YKIIN-hankkeessa (2015-2016).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Puheenymmärtämis- ja tekstinymmärtämistehtäviä sekä rakenne- ja sanastoharjoituksia. YKIn tasot 3 ja 4. Suunnilleen keskitasoa vastaava kielitaito tarvitaan Suomen kansalaisuuteen.

1. Puheenymmärtämistehtäviä: Arkipäivän puhetilanteita

Kuuntele audiot ja valitse oikea vaihtoehto.

2. Tekstinymmärtämistehtäviä

3. Rakenne- ja sanastoharjoituksia

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Open Inno | Open avuksi - oppimisen innoksi

# data[].attributes.attachment_link.description
MATERIAALIPAKETIT Sähköisesti toimitettavat materiaalipakettimme sisältävät tehtäviä niin esiopetukseen kuin ensimmäiselle ja toiselle luokka-asteelle.Eri ikäryhmien tehtävät mahdollistavat helposti opetuksen eriyttämisen sekä alas- että ylöspäin.Vaikka materiaalin sisältö on opetussuunnitelman sisältöjen mukaisesti suunniteltu nimenomaan esi- ja alkuopetuksen oppilaille, sopii materiaali myös isommille oppilaille perustaitojen vahvistamiseen sekä erityisopetukseen monelle eri ikäryhmälle.Huomioithan, että käyttöoikeus pakettiin on aina henkilökohtainen, etkä voi

# data[].attributes.attachment_link.title
Yli 18-vuotiaat Archives - Mediataitokoulu

# data[].attributes.attachment_link.title
Material bank for OPVA-studies - Library of Open Educational Resources (aoe.fi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Avointen oppimateriaalien kirjasto – aoe.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Freeed is a free tool for teachers. With Freeed you can find the best teaching materials and ideas for your classroom.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tutorhouse blogi – hyötytietoa oppilaille ja vanhemmille

# data[].attributes.attachment_link.description
Seuraa blogistamme oppilaidemme kokemuksia lisäopetuksesta ja sen tuloksista Kuukauden oppilas -haastatteluista. Löydät blogikirjoituksistamme myös opiskeluvinkkejä, vanhempia kiinnostavia teemoja sekä opettajiemme havaintoja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Anna sähköpostiosoite, jolla olet rekisteröitynyt palveluun. Tähän osoitteeseen lähetetään linkki, jota seuraamalla voit vaihtaa salasanasi.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
course: introductory finnish - self-study

# data[].attributes.attachment_link.title
Aalto OpenLearning: Course: Introductory Finnish - Self-study

# data[].attributes.attachment_link.description
Aalto University's learning platform for open access online courses and educational materials.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tämä opetusblogi on perustettu osana Täsmäopetusta edistyneille suomenoppijoille -hanketta. Hanke toimi Turun yliopistossa Koneen säätiön rahoituksella syyskuusta 2016 helmikuuhun 2018. Hanke tarjosi yksilöllistä suomen kielen opetusta edistyneille suomenoppijoille (taitotaso B2-C2) kielitaidon viimeistelyyn. Hankkeen tavoitteena oli auttaa opiskelijaa parantamaan erityisesti työelämässä tai oman alan opinnoissa tarvittavia kielitaidon osa-alueita.

Tähän blogiin on koottu opetusmateriaalia, jota tehtiin hankkeen aikana. Blogiin muokatun materiaalin on tarkoitus auttaa edistynyttä suomenoppijaa itseopiskelussa. Artikkelien aiheet on valittu sen perusteella, mitä hankkeen opiskelijat ovat toivoneet ja mistä hankkeen opettajat ovat huomanneet heidän erityisesti hyötyvän. Materiaalia ovat laatineet hankkeen suomen kielen opettajat FM Niina Kekki ja FM Mikael Varjo, ja se on vapaasti käytettävissä ei-kaupallisiin tarkoituksiin.

Kielioppiosuuksien pohjana on käytetty Ison suomen kieliopin verkkoversiota ja Leila Whiten Suomen kielioppia ulkomaalaisille (Finn Lectura 2010, 8. painos), jos artikkelissa ei mainita muuta lähdettä. Kielioppitermistö on ISK:n mukainen, joten artikkeleissa puhutaan esimerkiksi VA-partisiipista eikä ensimmäisestä partisiipista.

Kysymyksiä, toiveita, palautetta materiaalista, muita kommentteja? Kirjoita ajatuksesi kommenttina suoraan artikkeleihin tai ota yhteyttä hankkeen opettajiin njkekk(at)utu.fi tai mavarj(at)utu.fi.

Huom. 11/2020: Blogia ei tällä hetkellä päivitetä aktiivisesti eivätkä blogin ylläpitäjät vastaa kommentteihin. Artikkeleihin saa kuitenkin edelleen jättää kommentteja, ja sivun kävijät voivat vastata toistensa kommentteihin ja kysymyksiin.

Tämä teos, jonka tekijä on Niina Kekki, on lisensoitu Creative Commons Nimeä-EiKaupallinen 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tämä opetusblogi on perustettu osana Täsmäopetusta edistyneille suomenoppijoille -hanketta. Hanke toimi Turun yliopistossa Koneen säätiön rahoituksella syyskuusta 2016 helmikuuhun 2018. Hanke tarjosi yksilöllistä suomen kielen opetusta edistyneille suomenoppijoille (taitotaso B2-C2) kielitaidon viimeistelyyn. Hankkeen tavoitteena oli auttaa opiskelijaa parantamaan erityisesti työelämässä tai oman alan opinnoissa tarvittavia kielitaidon osa-alueita.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhteystiedot:

Maija Eerola, ELMA- hankkeen projektipäällikkö, LAB [email protected] , puh. 050 463 5069

Petra Salmensuu, ELMA- hankkeen osatoteutuksen projektivastaava, Koulutuskeskus Salpaus, petra.salmensuu@salpaus. fi, puh. 040 864 8536

# data[].attributes.attachment_link.description
Opi hoitoalan suomeaoppimisympäristö Tervetuloa! Oppimisympäristössä voit harjoitella ja kerrata hoitoalan suomea ja työelämätaitoja. Tutustut myös hoitoalaan Suomessa. Oppimisympäristö sopii sinulle, joka haluat opiskella hoitoalaa, olet jo alan opiskelija tai ammattilainen. Oppimisympäristön käyttö on helppoa. Katso video, niin pääset alkuun. Onnea ja iloa oppimiseen! Oppimisympäristön käyttö 1 Hoitoala Suomessa 2 Vuorovaikutus hoitotyössä 3 Ohjaaminen ja avustaminen [...]

# data[].attributes.attachment_caption
Suomen verkkokielioppi - Finnish Online Grammar

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
course: suomen verkkokielioppi - finnish online grammar

# data[].attributes.attachment_link.title
Aalto OpenLearning: Course: Suomen verkkokielioppi - Finnish Online Grammar

# data[].attributes.attachment_link.title
Learn Finnish! Lesson 1: The alphabet - Aakkoset

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.attachment_link.description
INTERAKTIIVISET OPPITUNNIT Napsauta mitä tahansa alla olevista oppitunneista ja aloita opiskelu:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Videoissa on lyhyitä suomenkielisiä dialogeja tyypillisimmistä tilanteista hotellin vastaanotossa. Videot sopivat taitotasolle A2 - B1 esimerkiksi restonomiopiskelijoille. Tämän materiaalin avulla voi harjoitella sanastoa ja fraaseja sekä kuullunymmärtämistä. Videoissa ei ole tekstitystä.

© Haaga-Helia ammattikorkeakoulu

Asiakaspalvelutilanteita hotellin vastaanotossa, maaliskuu 2023. Videon tuottaja on Haaga-Helia ammattikorkeakoulu ja tekijät ovat Tuula Jäppinen, Päivi Peltonen ja Laura Uusitalo. Video on lisensoitu Creative Commons Nimeä-Eimuutoksia 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Materiaali on saatavilla osoitteessa kielibuusti.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
8 lyhyttä työtilannevideota, joissa hotellin vastaanottovirkailija palvelee asiakasta suomeksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Videoissa on lyhyitä suomenkielisiä asiakaspalvelutilanteita ja työyhteisön sisäisistä puhetilanteita, jotka liittyvät hääjuhlan järjestämiseen ravintolassa. Materiaalia voi käyttää esimerkiksi sanaston ja fraasien opettamiseen tai kuullunymmärtämisen harjoitteluun. Videoissa ei ole tekstitystä.

Ravintolan tapahtumapalveluissa työntekijä kohtaa erilaisia asiakaspalvelutilanteita ja työyhteisön sisäisiä puhetilanteita. Tämän sarjan videoilla on esimerkkejä juhlan järjestämiseen liittyvistä puhetilanteista oppimateriaaliksi ja itseopiskelun tueksi. Materiaali sopii hotelli- ja ravintola-alan opiskelijoille ja muille alasta kiinnostuneille.

Kussakin puhetilanteessa on sekä suomea äidinkielenä että suomea toisena kielenä käyttäviä henkilöitä.

© Haaga-Helia ammattikorkeakoulu Juhlan järjestäminen ravintolassa, joulukuu 2023. Videon tuottaja on Haaga-Helia ammattikorkeakoulu ja tekijät ovat Tuula Jäppinen, Päivi Peltonen, Hanna Rinne ja Laura Uusitalo. Video on lisensoitu Creative Commons Nimeä-Eimuutoksia 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Materiaali on saatavilla osoitteessa kielibuusti.fi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Juhlan järjestäminen ravintolassa | Kielibuusti

# data[].attributes.attachment_link.description
4 lyhyttä työtilannevideota, jotka liittyvät hääjuhlan järjestämiseen ravintolassa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liiku usein

Liikkuminen lisää terveyttä ja hyvää oloa.

Arjessa voi liikkua monin tavoin. Kaikenlaisesta liikunnasta on hyötyä.

Tällä sivulla on vinkkejä liikkumiseen. Vinkit perustuvat UKK Instituutin liikkumisen suosituksiin.

Liikkuminen lisää hyvää oloa

Liikkuminen parantaa oloasi heti.

Kun liikut

mielesi virkistyy

rentoudut

aivosi toimivat paremmin

tapaat muita ihmisiä

nukut paremmin.

Liikkuminen lisää terveyttä

Liikkuminen ehkäisee monia sairauksia ja auttaa niiden hoidossa.

Liikkuminen parantaa myös kuntoa ja lihasvoimaa. Jaksat tehdä kotitöitä ja muita arjen asioita paremmin.

Nuku tarpeeksi

On tärkeää nukkua tarpeeksi, jotta jaksat liikkua. Unen aikana keho ja mieli lepäävät.

Kuuntele kehoasi. Nuku päiväunet ja lepää, kun olet väsynyt.

Vähennä istumista ja pidä taukoja

Kun istut tai olet paikallasi, pidä taukoja ja liiku välillä.

Nouse ylös, oikaise selkä ja liiku.

Liiku mahdollisimman usein

Harrasta kevyttä liikuntaa mahdollisimman usein:

tee kotitöitä

kävele töihin, kauppaan tai kahvilaan

valitse hissin sijaan portaat

ulkoile.

Liiku monipuolisesti joka päivä tai melkein joka päivä.

Kuinka paljon pitäisi liikkua?

Liiku reippaasti ainakin 2 tuntia 30 minuuttia viikossa tai rasittavasti ainakin 1 tunti 15 minuuttia viikossa.

Liikkuminen on reipasta, kun hengästyt jonkin verran. Reipasta liikkumista ovat esimerkiksi vauhdikas kävely ja pyöräily.

Liikkuminen on rasittavaa, kun hengästyt paljon. Rasittavaa liikkumista ovat esimerkiksi portaissa kävely ja juoksu.

Lisäksi kehitä lihaskuntoa ja tasapainoa ainakin 2 kertaa viikossa.

Esimerkiksi seuraavat lajit kehittävät lihaskuntoa ja tasapainoa:

Muista myös venytellä!

Kun etsit itsellesi sopivaa tapaa liikkua, kysy apua ammattilaisilta. He voivat auttaa myös apuvälineiden etsimisessä.

Liiku niin kuin pystyt, oman vointisi mukaan.

Tekstin toimitus: Jenni Sipilä, 2023
Kuvat: Istockphoto

Tutustu selkokielisiin liikkumisen suosituksiin UKK Instituutin sivuilla (ukkinstituutti.fi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Liikkuminen lisää terveyttä ja hyvää oloa. Arjessa voi liikkua monin tavoin. Kaikenlaisesta liikunnasta on hyötyä. Tällä sivulla on vinkkejä liikkumiseen....

# data[].attributes.attachment_link.description
Parturi-kampaajan hyvinvoinnin vuosi -kalenteri. Kampa - hyvinvointia parturi- kampaamosta -hanke

# data[].attributes.attachment_link.description
Elinikäinen ja toimintavarma kotimainen oppimisen ympäristö

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pähkinänkuoressa

Tavallisen elokuvan tavoin myös animaatio kannattaa suunnitella hyvin ennen kuin ryhtyy hommiin. Käsikirjoitus tai vaikka sarjakuva tarjoaa hyvän pohjan animoimiselle.

Mitä tahansa elokuvaan sopivaa aihetta voi käsitellä myös animaation keinoin.

Animaatio toimii samalla periaatteella kuin elokuva yleensäkin: peräkkäisten kuvien esittäminen tekee kuvista eläviä.

Animaatiota voi tehdä vaikka yksin. Työryhmää ei tarvita, koska näyttelijöiksi käyvät tarkoitukseen tehtävät animaatiohahmot, vaikkapa nuket.

Treenaamalla kuka tahansa voi oppia hyväksi animaattoriksi, tarvitaan vain vähän kärsivällisyyttä.

Animaatioita voi tehdä millä materiaalilla tahansa: legoilla, muovailuvahalla tai vaikka kahvinpuruilla!

Animaatiota tehdessä ei tarvitse rajoittua yhteen tyyliin. Hauskinta jälkeä voi syntyä juuri erilaisten tyylien yhdistelmällä. Animaatiota voi liittää mukaan elävään kuvaan tai sekoittaa vaikka piirros- ja nukkeanimaatiota keskenään, kuten Patse ja Emppu tekivät P-miehen seikkailuissa.

Oman animaationuken tekemiseksi kannattaa tutustua Tohtori Markkasen nukkeanimaatio-oppaaseen, joka löytyy alempaa.

Animaatiostudio kannattaa rakentaa pimeään tilaan, jotta valaisua voidaan hallita. Lavastuksella voidaan vaikuttaa paljon kohtauksen tunnelmaan.

Animaation kuvaamiseen kelpaa ihan mikä tahansa kamera. Helpointa animaatioiden teko on uusilla tableteilla, joihin on saatavilla myös animaatio-ohjelmia.

Sisällä kuvat kannattaa valottaa keinovalon mukaan, ulkona päivänvalon. Muuten valkotasapaino on väärä. Kameran automatiikka yleensä osaa säätää tämän kohdalleen itse.

Animaatiossa kannattaa miettiä jokainen kuvakulma ja rajaus aivan kuten missä tahansa elokuvassa. Jatkuva yhdestä suunnasta samaa taustaa kohti kuvaaminen rajoittaa ideoita turhan paljon.

Mitä tiiviimpi kuva on ja mitä yksinkertaisempaa toimintaa se pitää sisällään, sitä helpompaa siihen on tehdä animaatiota.

Piirrosanimaation tekeminen käy helpoiten piirtopöydän avulla, jossa pöytäpinnan alta tuleva valo mahdollistaa edellisen paperin päälle piirtämisen. Saman voi toteuttaa myös voipaperilla tai muilla hyvin ohuilla papereilla, joista voi nähdä läpi.

Tietokoneen editointiohjelmassa yksinkertaista animaatiota voi tehdä avainruutujen eli keyframejen avulla.

Nukkeanimaatiossa eri lavasteet kannattaa rakentaa paksun alustan päälle, jotta nuket voidaan kiinnittää naulalla. Näin ne pysyvät paikoillaan kunkin kuvan ottamisen ajan.

Liikkeen sujuvuus ja vauhti riippuu siitä, kuinka monta kuvaa toiminnasta otetaan.

Lähikuvien avulla voit poimia yksityiskohtia tapahtumista. Kannattaa kiinnittää huomiota myös siihen, miten animaatio tullaan leikkaamaan.

Animaatiossa kaikki äänet tehdään jälkikäteen, eli niistä voi tehdä vapaasti sellaiset kuin itse haluaa. Kannattaa käyttää luovuutta!

Spiikkaamisessa äänitetään elokuvan hahmojen repliikit tehdyn animaation mukaisesti. Mikrofonin tuulisuoja poistaa ulkona tuulen kohinan ja sisällä hengityksen aiheuttamat häiriöäänet.

Sulava jäätelö on hyvä esimerkki kohteesta, joka muuttuu itsestään ajan kuluessa. Voi vain napsia kuvia, ja animaatio edistyy kuin itsestään. Samalla metodilla voisi tehdä animaation vaikka auringonlaskusta.

Musiikkiin kannattaa myös kiinnittää erityistä huomiota, se on animaatioiden tunnelman luomisessa usein avainasemassa.

Lisämateriaalit

Kuten ylläolevasta animaatiotutoriaalistakin voidaan päätellä, animaatiota voi tehdä missä vain ja millä välineillä tai esineillä tahansa! Oli kyse sitten kahvinpuruista tai ihmisistä, voit näpsiä kuvia, muuttaa asentoa kuvien välillä ja toteuttaa oman animaatiosi. Alta löydät monenlaisia esimerkkejä erilaisista animaatioista.

Varhainen piirrosanimaatio

Niin kauan kuin on ollut elokuvaa, on ollut myös animaatiota. Alla on esimerkkejä 1900-luvun alusta, esim. Emile Cohlin Phantasmagorie vuodelta 1908. Höyrylaiva Ville oli ensimmäinen yleisölle esitetty animaatio, jossa nähtiin Mikki Hiiren hahmo.

Muiden tekemiä animaatiotutoriaaleja

Patsen ja Empun animaatiotutoriaalit ovat mahtavia ja suomenkielisiä, mutta tutoriaaleja on tehty paljon aiemminkin. Englanniksi netti on niitä pullollaan.

Animaattori vastaan animaatio

Voit sekoittaa animaatioosi monenlaisia elementtejä. Ammattilaisanimaattori Alan Becker on tehnyt animaatiosarjan, jossa Beckerin luoma tikku-ukkohahmo käy tietokoneen ruudulla taistelua häntä vastaan.

Animaatio musiikkivideoissa

Musiikkivideot on tyypillinen paikka kokeilla monenlaisia ilmaisukeinoja. Musavideoiden historia on luontevasti myös täynnä monenlaisia animaatiokokeiluja.

Elävän kuvan ja animaation yhdistäminen

Siisti temppu on myös yhdistää tavallista elokuvaa ja animaatiota keskenään.

Muistivihkoanimaatiot

Kuten Kaikki kuvaa -animaatiotutoriaalissakin esitellään, animaation tekeminen onnistuu myös täysin ilman teknologiaa. Muistivihkon jokaisen sivun käyttäminen ja läpi plärääminen on perinteinen tapa tehdä animaatiota. Vaihtoehtoisesti voi myös ottaa kuvia vihkoon piirtämistään kuvista.

Tohtori Markkasen nukkeanimaatio-opas

Animaatiotutoriaalissa esitellyn, Tuomaksen tekemän nukkeanimaatio-oppaan voit ladata itsellesi klikkaamalla ylläolevaa kuvaa! Se opettaa seikkaperäisesti vaihe vaiheelta, kuinka oman nukkeanimaatiohahmon voi tehdä ja muitakin animaation tekemiseen liittyviä niksejä.

Vernissan Animaatioaseman animaatiot

Animaatiotutoriaalissa Patse ja Emppu tekevät animaatioitaan Vantaan lasten ja nuorten kulttuuritalo Vernissan Animaatioasemalla. Tästä voit katsella samassa paikassa syntyneitä lasten ja nuorten tekemiä animaatioita.

Optinen illuusio

Erilaisilla kikkakolmosilla voi luoda myös animaationkaltaisia optisia illuusioita.

Stop-motion -animaatio

Käyttämällä musiikkivideotutoriaalistakin tuttua stop-motion -tekniikkaa voi myös ihmisiä hyödyntää animaatiohahmoina.

Teknisesti upeita animaatioita

Joskus animaationtekijät laittavat kaiken peliin ja tekevät liikkeestä niin sulavaa ja animaatiosta niin yksityiskohtaista, että lopputulos muistuttaa elämää melkein enemmän kuin elämä itse.

Muita kekseliäitä, nokkelia animaatioita

Vain mielikuvitus on rajana sille, mitä kaikkea voi animoida. Vai oletko aiemmin nähneet tuikkukynttiläanimaatiota?

# data[].attributes.attachment_link.description
Tavallisen elokuvan tavoin myös animaatio kannattaa suunnitella hyvin ennen kuin ryhtyy hommiin. Käsikirjoitus tai vaikka sarjakuva tarjoaa hyvän pohjan animoimiselle. Mitä tahansa elokuvaan sopivaa aihetta voi käsitellä myös animaation keinoin. Animaatio toimii samalla periaatteella kuin elokuva yleensäkin: peräkkäisten kuvien esittäminen tekee kuvista eläviä. Animaatiota voi tehdä vaikka yksin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitaalinen oppimateriaali hoiva-alan suomen kieleen Aloita opiskelu Jatka harjoittelua Oppimateriaali hoiva-alalle Tämä on hoiva-avustajan opinnoista ja työstä kiinnostuneille tarkoitettu suomen kielen verkkokurssi. Kurssi tarjoaa monipuolista kielitukea hoiva-avustajien opiskeluun ja työn arkeen. Kurssilla painotetaan erityisesti hoivatyön sanastoa sekä käytännön työtehtäviin liittyviä termejä. Tervetuloa mukaan! Oppimateriaali valmistuu keväällä 2024.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Haluamme sujuvoittaa maahanmuuttaneiden opintoja ja työllistymistä. Tältä sivulta löydät kuvasanakirjoja eri opintoaloilla sekä materiaaleja muun muassa oman osaamisen sanoittamiseen ja työhakemuksen tekemiseen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Haluamme sujuvoittaa maahanmuuttaneiden opintoja ja työllistymistä. Tältä sivulta löydät kuvasanakirjoja eri opintoaloilla sekä materiaaleja muun muassa oman osaamisen sanoittamiseen ja työhakemuksen tekemiseen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Anna sähköpostiosoite, jolla olet rekisteröitynyt palveluun. Tähän osoitteeseen lähetetään linkki, jota seuraamalla voit vaihtaa salasanasi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Search self study material | Kielibuusti

# data[].attributes.attachment_link.description
Choose a way to study Finnish online to best suit you.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tänne sivulle on koottu materiaaleja ja vinkkejä hoitoalan suomen opiskeluun.

Hoitajan, potilaan ja opiskelijan keskusteluja perushoitotilanteissa, kahdeksaan dialogiin liittyy suomi-englanti-sanasto sekä kuvia hoitotarvikkeista.

Opi hoitoalan suomea -oppimisympäristössä voit harjoitella tai kerrata hoitoalan suomen kieltä ja työelämätaitoja.

Nämä hoitoalan harjoittelua tukevat tehtävät on tehty osana Korko-projektia. Tekijät: Ella Hakala & Johanna Granlund, Tampereen ammattikorkeakoulu.

Taskuvihko auttaa oppimaan kieltä työssä tai työharjoittelussa! Taskuvihko sopii kaikille aloille.

# data[].attributes.attachment_link.description
Materiaaleja ja vinkkejä hoitoalan suomen opiskeluun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kannustamme vapaaehtoisia kokeilemaan ja käyttämään opetuksessa erilaisia oppimateriaaleja ja -menetelmiä. Löydät täältä parhaat palat hyväksi havaituista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opiskele suomea

Tämä on MoniNetin suomen kielen opiskeluympäristö. Opiskelukappaleet kertovat maahanmuuttajan elämästä Lapissa.

Kappaleet sisältävät

Tekstin

Sanastoa

Kielitietoa

Harjoituksia

Kun opiskelet, kiinnitä huomiota seuraaviin asioihin:

Käytä sanakirjaa kun opiskelet suomea

Sanastojen sanat ja fraasit on käännetty tekstin pohjalta. Ne voivat toisessa yhteydessä tarkoittaa eri asiaa. Esimerkiksi sanastossa: mies=husband, voi tarkoittaa muussa yhteydessä myös mies=man.

Puhekieliset ilmaisut on osoitettu tekstissä kursiivilla. Sanastossa on kerrottu myös yleiskielinen ilmaus.

Tekijätiimi:

Suomen kielen opiskelumateriaali: Tanja Kyykkä, Rovala-Opisto/ maahanmuuttajaopetus
Kuvitus: Tom Serratti
Tekninen toteutus: Anne Aspelund, MoniNet

Kappaleiden teemat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LUKUTAITO

Lukutaito on taitoa lukea mekaanisesti mutta myös ymmärtää lukemaansa.
Mekaaninen lukutaito

vokaalit ja konsonantit, pitkät ja lyhyet äänteet

tavut ja sanat

sanan osat: sanapäätteet, yhdyssanat

lauseet ja virkkeet, välimerkit

virheettömyys

nopeus

Luetun ymmärtäminen

sanaston laajuus

sanaluokat, sanan "laji" (+johdokset)

sanapäätteet (verbipääte, taivutuspääte, johdospääte, omistusliite, liitepartikkeli...) Pienelläkin päätteellä voi olla suuri ero merkityksessä!

lauseenjäsenet, "sanan rooli"

lauserakenne, lausetyypit

teema, koheesio, kokonaisuuden ymmärtäminen

tekstilajit, eri tieteenalojen tekstit

Visuaalinen lukutaito

kuvat, symbolit, kartat, diagrammit, tilanteet

kulttuurissidonnaisuus, konteksti

sommittelu, lukusuunta

Lisäksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Lukutaito on taitoa lukea mekaanisesti mutta myös ymmärtää lukemaansa. Mekaaninen lukutaito vokaalit ja konsonantit, pitkät ja lyhyet äänteet tavut ja sanat sanan osat: sanapäätteet, yhdyssanat lauseet ja virkkeet, välimerkit virheettömyys nopeus Luetun ymmärtäminen sanaston laajuus sanaluokat, sanan "laji" (+johdokset) sanapäätteet (verbipääte, taivutuspääte, johdospääte, omistusliite, liitepartikkeli...) Pienelläkin päätteellä voi olla suuri ero merkityksessä!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tutustu nykytaiteen termeihin ja niiden merkityksiin. Saat enemmän irti nykytaidetta käsittelevistä teksteistä ja voit häikäistä keskustelukumppanisi asiantuntevalla taidepuheella.

Abstrakti taide

Abstrakti eli ei-esittävä taide ei jäljittele tai kuvaa mitään silmälle näkyvää kohdetta. Abstrahoinnilla puolestaan tarkoitetaan kuva-aiheen pelkistämistä niin, että se muuttuu abstraktiksi.

Abstraktista taiteesta tuli modernin taiteen keskeinen ilmaisumuoto, ja sen vaikutus jatkuu yhä.

Aistit

Ihmisen aistit - näkö-, kuulo-, maku-, haju-, tunto- ja tasapainoaisti - mahdollistavat taiteen kokemisen. Aistit kehittyvät jo lapsena toimimaan yhdessä, ja havainto koostuu monen aistin yhdessä muodostamasta kokonaiskuvasta.

Moniaistisuus on myös keskeinen tapa lähestyä nykytaidetta. Toisinaan teoksia voi katsomisen lisäksi esimerkiksi tunnustella, kuunnella, haistella ja jopa maistella.

Alastomuus

Alastomuudella on paikkansa niin uudessa kuin vanhassakin taiteessa. Antiikin aikana ihmisruumiin kauneus hakattiin marmoriin, ja myöhemmin se ikuistettiin maalein puulle tai kankaalle. Nykytaiteessa alastomuus voi olla provokaatio, huutomerkki tai eronteko normaalina pidettyyn julkiseen olemiseen vaatteet päällä. Moni taiteilija on käyttänyt taiteessaan alastomuutta kritisoidakseen vallitsevia sukupuolen esitystapoja.

Alastomana esiintymisessä on myös humoristinen puolensa. Se voi olla kritiikkiä yhteiskuntaa tai taidemaailmaa kohtaan. Alastomuus on myös keino näyttää ihmisen pienuus ja suojattomuus suhteessa ympäröivään maailmaan.

Appropriaatio

Sananmukaisesti appropriaatio tarkoittaa jonkin asian omaksi ottamista. Kuvataiteessa appropriaatiolla viitataan siihen, että taiteilija käyttää teoksessaan lainattuja elementtejä. Kyse voi olla esimerkiksi toisen taiteilijan teoksen tai sen osan, olemassa olevan kuvan, muodon, tyylin, materiaalin tai tekniikan hyödyntämisestä uuden teoksen luomisessa.

Ars

Latinan sana ars tarkoittaa taidetta ja taitoa. Se on myös näyttelysarjan nimi: ensimmäinen ARS-suurnäyttely järjestettiin Ateneumissa vuonna 1961. ARS-näyttelyt perustettiin tuomaan ajankohtaista kansainvälistä kuvataidetta suuren yleisön nähtäville. Kiasmassa ARS pidettiin ensi kertaa vuonna 2001, ja sen jälkeen näyttelyitä on järjestetty noin viiden vuoden välein. Ars longa, vita brevis - taide pitkä, elämä lyhyt.

Arte povera

Arte povera (suom. "köyhä taide") on 1960-luvulla Italiassa kehittynyt taidesuuntaus. Sen taiteilijoihin kuuluivat muiden muassa Mario Merz, Jannis Kounellis, Giovanni Anselmo ja Michelangelo Pistoletto.

Arte povera -taiteessa korostui yksinkertaisten ja luonnollisten materiaalien käyttö. Taiteilijat halusivat palata perusasioiden äärelle ja kiinnittää huomion kaikessa olevaisessa piilevään energiaan. He pitivät tärkeänä katsojan kokemusta teoksesta ja korostivat taiteen kohtaamista aktiivisena ja tulkinnallisena tapahtumana. Perinteisten taide-esineiden rinnalle tulivat installaatiot ja esitykset.

Esitystaide

Esitystaide on nykyteatterin ja performanssin välimaastossa vaikuttava taiteen laji. Termi on otettu käyttöön 2000-luvulla, ja sitä käytetään enenevässä määrin kuvaamaan tämän ajan esitysmuotoista taidetta. Esitystaiteelle on tyypillistä yleisökontakti, käsitteellisyys ja elämyksen korostaminen.

Esitystaiteen, performanssin, nykyteatterin ja nykytanssin rajat ovat häilyvät, ja nämä taidemuodot lainaavat toinen toisiltaan. Nykyteatterille on tyypillistä draaman hylkääminen: esitykset eivät perustu kertomukseen, jossa on alku, keskikohta ja loppu. Tavoitteena on pikemminkin määritellä yhä uudelleen, mitä teatteri voi olla.

Esteettinen

Arkipuheessa esteettinen yhdistetään kauneuteen ja pintaan: esimerkiksi esteettinen kirurgia tai hammashoito keskittyy kehon tai hampaiden ulkonäköön. Estetiikka oppiaineena syntyi 1700-luvulla. Sen tutkimuskohteita ovat paitsi kauneus myös laajemmin esteettiset kokemukset ja taiteen kysymykset. Estetiikka kysyy, miksi pidämme jotakin kauniina tai taiteena.

Esteettinen-sanan taustalla on kreikan kielen havaitsemista tarkoittava sana. Periaatteessa esteettinen kokemus voi liittyä mihin tahansa meille ilmenevään - yhtä hyvin taiteeseen, kaupunkitilaan tai suohon.

Havaittu, eletty, koettu maailma

Nykytaiteen äärellä kannattaa olla aistit auki. Taideteoksiin tutustumisessa ei ole kyse pelkästä katsomisesta vaan aktiivisesta kohtaamisesta ja kokemisesta.

Fenomenologinen filosofia ja erityisesti ranskalaisen filosofin Maurice Merleau-Pontyn (1908-1961) ajattelu antaa eväitä nykytaiteen kohtaamiseen. Hänen kirjoituksissaan ihmettely on keskeinen asenne: tietoa maailmasta saadaan havaitsemisen ja ruumiillisen kokemisen kautta.

Taideteoksen edessä ihmettelijä voi pohtia, miltä teoksen äärellä oleminen tuntuu ja mitä se tuo mieleen

Immersiivisyys

Sanaa immersiivisyys käytetään esimerkiksi nykytaiteen, teatterin, esitystaiteen ja pelien yhteydessä. Sillä viitataan upottavuuden tai uppoutumisen kokemukseen. Immersiivinen teos ympäröi katsojan, ottaa mukaan ja vetoaa eri aisteihin. Se saattaa vietellä virtuaalitodellisuudella tai kutsua liikkumaan ja toimimaan tilassa. Kun immersio on täydellinen, ympäröivä todellisuus unohtuu.

Installaatio

Installaatio on tilaan rakennettu taideteos, joka voi koostua esimerkiksi arkisista esineistä, näyttelyrakenteista, valosta, äänestä ja videoprojisoinneista; esitysinstallaatiossa myös ihmisistä. Installaation osat voivat olla toisistaan irrallisia ja edustaa erilaisia taiteen muotoja, mutta niitä yhdistää jokin teema, ajatus tai tavoite.

Kauneus

Klassisen käsityksen mukaan kauneus on miellyttävyyttä ja harmoniaa. Sitä on ajateltu löytyvän luonnosta mutta myös parhaista taideteoksista. Ennen 1900-lukua kauneutta pidettiin taiteen keskeisenä päämääränä.

Nykytaide saattaa ravistella katsojaa asioilla, jotka ovat häiritseviä, rumia tai ahdistavia. Kauneuden sijaan taide tarjoaa kokemuksia ja herättää ajatuksia. Toisaalta kauneus ja kauneuskäsitykset ovat mahdollisia taideteosten aiheita. Taide voi saada pohtimaan, mitä kauneus on ja millaisia ihanteita tavoittelemme.

Kiasma

Kiasma tarkoittaa risteyskohtaa, biologiassa erityisesti vastinkromosomien yhtymäkohtaa sekä hermojen risteymää. Nykytaiteen museo Kiasma on taiteen ja ihmisten kohtauspaikka. Risteykset ja kiertymät näkyvät myös Kiasman arkkitehtuurissa.

Kineettinen taide

Kineettisen taiteen ominaispiirre on liike tai liikkeen illuusio. Monet kineettiset taideteokset ovat kolmiulotteisia rakennelmia, joissa on liikkuvia osia. Liikuttajana voi olla esimerkiksi sähkömoottori, magneetti, ilmavirta - tai katsoja.

Maalaustaiteessa kineettisyydellä viitataan optisiin illuusioihin. Esimerkiksi mustavalkoisuus tai muu vahva kontrasti yhdistettynä raita- tai ruutukuvioihin voi hämätä silmää ja saada aikaan liikkeen tunnun.

Komissio

Taiteen yhteydessä komissiolla tarkoitetaan sitä, että taiteilija ja rahoittaja sopivat teoksen toteutuksesta etukäteen. Useimmiten teos tulee rahoittajan omistukseen.

Komissiomenettely turvaa taloudellisesti taiteilijan työskentelyn ja takaa rahoittajalle oikeuden syntyvään teokseen. Tämä mahdollistaa suurten teosten tuottamisen esimerkiksi julkisiin kokoelmiin.

Kultainen leikkaus

Kultainen leikkaus on yksi sommittelun perussäännöistä. Sitä käytetään mm. kuvataiteessa ja arkkitehtuurissa. Kultainen leikkaus tarkoittaa janan jakoa niin, että pienemmän osan suhde suurempaan on sama kuin suuremman osan suhde koko janaan. Kultainen leikkaus näkyy luonnossa esimerkiksi kukissa ja simpukan spiraalissa. Kiasman suunnitellut arkkitehti Steven Holl hyödynsi kultaista leikkausta mm. rakennuksen oviaukoissa, liukuovien ruudutuksessa sekä tilojen mitoituksessa.

Käsitetaide

Käsitetaiteen teoksen fyysinen olomuoto saattaa olla lause paperilla tai kiillotettu alue lattiassa. Taide-esine puuttuu ehkä kokonaan. Tärkeintä on ajatus, joka saa katsojan mielen askartelemaan.

Käsitetaide korostaa taiteen aktiivista vastaanottamista ja tulkitsemista. Se pyrkii haastamaan kokijansa ajattelu- ja havainnointitapoja sekä käsityksiä tiedosta ja todellisuudesta.

Käsitetaiteen kukoistuskautta oli 1960- ja 70-lukujen vaihde, mutta sen perinne vaikuttaa taiteessa edelleen.

Materiaalit

On vaikea keksiä, mistä aineksista ei voisi tehdä taidetta. Nykytaiteessa materiaalivalinnan ratkaisee se, millaista vaikutusta taiteilija tavoittelee. Peililasi, tuhka, taikina tai veri taiteen raaka-aineena synnyttää hyvin erilaisia elämyksiä.

Toiset teokset ovat aineettomia. Teos voi olla valoa tai ääntä tai toisaalta pelkkä idea, suunnitelma tai ohje. Moni mediataiteen teos on muodoltaan tiedosto. Mielenkiintoinen kysymys onkin, mitä museon kokoelmiin oikeastaan hankitaan, kun hankitaan taideteos.

Mediataide

Mediataiteen teosmuotoja ovat esimerkiksi videoteokset, ääniteokset, mediaperformanssit, multimediateokset, pelit ja verkkoteokset. Mediataide käyttää välineenään sähköistä mediaa mutta yhdistää siihen usein myös muita elementtejä.

Esimerkiksi tilaan rakennettu videoinstallaatio voi sisältää videoprojisointeja sekä erilaisia esineitä ja rakenteita.

Sähköinen media on monelle taiteilijalle paitsi työväline myös teosten aihe ja materiaali. Taiteilijat käsittelevät taiteessaan medioihin ja mediakulttuuriin liittyviä teemoja.

Minimalismi

Minimalistinen taide pyrkii persoonattomaan ilmaisuun, josta merkit taiteilijan työstä ja yksilöllinen kädenjälki on poistettu kokonaan. Teoksille on tyypillistä ei-esittävyys, toistuvat geometriset muodot sekä valmiiden teollisten materiaalien käyttäminen.

Minimalistien mielestä taiteen ei tarvitse jäljitellä mitään: materiaalit, muoto, rakenne ja mittakaava ovat kiinnostavia itsessään.

Moderni taide

Arkikielessä modernilla tarkoitetaan kaikkea nykyaikaista, mutta taiteessa sanalla on erityinen merkitys. Moderni taide on kattokäsite useille taiteellisille liikkeille ja tyyleille, jotka ajoittuvat noin 1860-1960-luvuille. Modernismi on tätä jaksoa kuvaava taidekäsitys.

Modernismiin liitetään taiteenlajien erikoistuminen ja huomion keskittyminen kunkin lajin omimpiin ilmaisukeinoihin. Välineestä ja sen mahdollisuuksista tuli taiteen keskeinen sisältö. Kuvataiteessa tärkeää oli materiaali, muoto, väri ja rytmi. Aihe ja tarina joutivat sivuun, ja abstrakti ilmaisu valtasi alaa.

Nykytaide määrittyy monessa mielessä modernismia vasten. Nykytaiteilijat ovat hylänneet modernin taiteen ihanteet, mutta toisaalta moni heistä lainaa, kommentoi ja arvioi uudelleen modernia kuvakieltä. Teokset saattavat näyttää ulkoisesti samalta kuin moderni taide, mutta niiden lähtökohdat ovat toiset.

Muotokuva

Muotokuva on taideteos, joka viittaa tiettyyn henkilöön. Perinteisesti on ajateltu, että muotokuva kuvaa henkilön ulkoista olemusta ja välittää tietoa hänen luonteestaan ja asemastaan. Viime vuosikymmeninä käsitykset identiteetistä ovat muuttuneet, ja samalla muotokuvan tavoitteet ja keinot ovat tulleet murrokseen. Nykymuotokuvassa ei välttämättä esiinny lainkaan ihmishahmoa. Muotokuva voi olla piirustus, maalaus tai veistos, mutta myös esimerkiksi valokuva, esinekooste tai video.

Nettitaide

Katso Online-taide.

Nykytaide

Nykytaide on oman aikamme taidetta, sitä mitä taiteilijat tekevät juuri nyt. Nykytaiteen alku sijoitetaan usein 1960-luvulle, vaikka käsitykset ajankohdasta vaihtelevatkin. Esimerkiksi Nykytaiteen museo Kiasma kerää kokoelmiinsa sellaisten taiteilijoiden teoksia, jotka ovat aloittaneet näyttelytoimintansa vuonna 1960 tai sen jälkeen.

Nykytaidetta on usein vaikea arvioida samoilla kriteereillä kuin vanhempaa taidetta, esimerkiksi kauneuden tai taidokkuuden perusteella. Teoksen juju saattaa piillä aivan muualla kuin teoksen ulkonäössä. Se voi olla oivallus, tapahtuma tai tunne, jonka teos saa aikaan.

Ollako vai ei?

Nykytaiteilijat käsittelevät teoksissaan ihmisenä olemista, syntymää, kuolemaa, elämän tarkoitusta ja ihmisen ja luonnon suhdetta. Samankaltaisten peruskysymysten parissa työskentelevät myös filosofit ja monet eri alojen tutkijat ja tieteentekijät.

Taiteessa eksistentiaaliset kysymykset voivat koskea vaikkapa taiteen ja luomisen merkitystä tai mielekkyyden löytämistä elämästä arjen keskellä.

Omakuva

Omakuva on taiteilijan itsestään tekemä muotokuva.

Online-taide, verkkotaide tai nettitaide

Online-taiteen eli verkko- tai nettitaiteen teokset on suunniteltu koettaviksi verkkoympäristössä. Muodoltaan teokset voivat olla kaikkea perinteisestä videosta peliin tai käyttöliittymään, jossa katsojalta vaaditaan aktiivista osallistumista. Online-taide kuuluu mediataiteen piiriin. Varhaiset verkkoteokset juontavat juurensa aikaan ennen internetin syntyä. Yleisemmäksi taidemuoto tuli 1990-luvun lopulla. Online-taide haastaa museoita: miten taidetta, joka elää vain verkossa, voi esittää, kerätä ja säilöä?

Paikkasidonnaisuus

Paikkasidonnainen taide on suunniteltu tiettyyn tilaan tai paikkaan. Se ottaa huomioon paikan luonteen, historian, nykyisyyden, käyttäjät ja käyttötarkoituksen. Paikkasidonnaista teosta ei voisi esittää juuri samassa muodossa missään muualla. Teos voi esimerkiksi kommentoida ympäristöään, olla eri mieltä tai muuttaa tilan joksikin aivan muuksi. Paikkasidonnaiset teokset ovat usein muodoltaan installaatioita, mutta ne voivat olla myös esimerkiksi performansseja tai yhteisötaideteoksia.

Performanssi

Performanssi on esittävän taiteen muoto, joka voi yhdistää erilaisia ilmaisutapoja. Lähtökohtana on usein taiteilijan kehollinen läsnäolo, tila ja aika. Performanssissa taiteilija voi esimerkiksi reagoida ympäröivään tilaan tai käyttää audiovisuaalista tekniikkaa osana esitystä. Performanssi voi olla väärin käyttäytymistä, paikan merkitsemistä, häiriö maisemassa, keskustelua, itkua tai ihan vain olemista.

Performanssi on ainutkertainen tapahtuma tietyssä paikassa tiettyyn aikaan, mutta monet performanssit ovat tulleet tutuksi suurelle yleisölle niistä tehdyn dokumentaation kautta.

Post-internet

Post-internet tarkoittaa sanamukaisesti "internetin jälkeen". 2000-luvulla syntynyt käsite viittaa tapaan, jolla internet on tullut osaksi elämäämme. Viime vuosikymmeninä internet, tietoverkot ja ylipäätään digitaalisuus ovat muuttaneet kulttuuriamme: tapaamme katsoa ja kuluttaa kuvia, etsiä tietoa, ilmaista itseämme ja olla yhteydessä toisiin ihmisiin. Post-internet-taiteen teokset voivat lainata vaikkapa mainosten tai pelien estetiikkaa. Osa niistä tehdään suoraan verkkoon. Taide ei kuitenkaan ole sidottua mihinkään tiettyyn välineeseen tai tyyliin.

Readymade

Readymade viittaa taiteen tekemisen tapaan, joka hyödyntää valmiita käyttöesineitä. Esineen alkuperäinen käyttötarkoitus on usein jokin muu kuin taide. Tunnetuin readymade-teos lienee Marcel Duchampin signeeraama pisoaari, Suihkulähde (1917).

Ruumiillisuus

Ruumiillisuus on tärkeä teema nykytaiteessa. Ruumis on monille taiteilijoille aihe, lähtökohta, työväline ja materiaali. Erityisen selvää tämä on esittävissä taiteissa ja kehon muokkaamiseen perustuvassa kehotaiteessa.

Ottamalla kehonsa taiteen palvelukseen taiteilija voi tuoda esiin yhteiskuntaan ja sukupuoleen liittyviä teemoja tai haastaa katsojia tarkastelemaan kulttuurimme käsityksiä ruumiinkuvasta ja kehollisuudesta.

Myös taiteen vastaanottamisesta puhutaan ruumiillisena tai kehollisena kokemuksena. Se voi tarkoittaa katsojan fyysistä osallistumista teokseen tai toisaalta tunteita ja aistimuksia, joita teoksen äärellä oleminen synnyttää.

Underground

Underground on yleiskäsite vaihtoehtoiselle, valtavirran vastaiselle tai siitä poikkeavalle toiminnalle. Termi on peräisin toisen maailmansodan aikaisista, paikoin kirjaimellisesti maan alla toimineista vastarintaliikkeistä. Taiteessa undergroundilla viitataan toimintaan, joka tapahtuu perinteisten taideinstituutioiden ulkopuolella. Undergroundiin liitetään marginaalissa toimiminen, vanhoista arvoista vapautuminen, yhteiskuntakritiikki ja poikkitaiteellisuus. Suomalainen underground-liike syntyi 1960-luvulla.

Verkkotaide

Katso Online-taide.

VR-teos

VR on lyhenne sanoista virtual reality, virtuaalitodellisuus. VR-tekniikan avulla luodaan kolmiulotteisia maailmoja, jotka sulkevat katsojan sisäänsä. Kokemusta toiseen todellisuuteen uppoutumisesta nimitetään immersioksi. VR-teoksen kokemiseen tarvitaan VR-katselulaite. Yksinkertaisimmillaan sellaisen voi koota pahvisista VR-laseista ja kännykästä. Virtuaalitodellisuuden käyttö taiteessa on yleistynyt 2010-luvulla tekniikan kehityttyä. VR-taideteokset eivät ole välttämättä sidottuja tiettyyn katselupaikkaan, ja osa niistä on tehty suoraan verkkoon.

Vuorovaikutteisuus

Nykytaiteen olemukseen liittyy ajatus aktiivisesta teoksen ja katsojan kohtaamisesta.

Voi sanoa, että taideteos saa merkityksen tai toteutuu vasta katsojan ja teoksen kohdatessa. Toisinaan katsoja vaikuttaa teokseen omalla toiminnallaan - laukaisemalla liiketunnistimen, painamalla nappia, tarttumalla ohjaimeen.

Vuorovaikutusta tapahtuu myös toisten taiteen katsojien kanssa. Yhteinen kokemus taiteen äärellä tai keskustelussa syntyvä tulkinta saattaa tuoda teokseen aivan erilaisia merkityksiä kuin yksinäinen pohdiskelu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nykytaiteen sanasto - Nykytaiteen museo Kiasma

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutustu nykytaiteen termeihin ja niiden merkityksiin. Saat enemmän irti nykytaidetta käsittelevistä teksteistä ja voit häikäistä keskustelukumppanisi asiantuntevalla taidepuheella. Abstrakti eli ei-esittävä taide ei jäljittele tai kuvaa mitään silmälle näkyvää kohdetta. Abstrahoinnilla puolestaan tarkoitetaan kuva-aiheen pelkistämistä niin, että se muuttuu abstraktiksi. Abstraktista taiteesta tuli modernin taiteen keskeinen ilmaisumuoto, ja sen vaikutus jatkuu yhä.