# data[].attributes.headline
ניסאן זידאן 

# data[].attributes.subject
ניסאן זידאן 

# data[].attributes.body
התפתחות תיאוריות מבנה האטום היא סיפור מדעי מרתק, שבו מדענים חקרו ושיפרו בהדרגה את ההבנה שלנו על מהו אטום וכיצד הוא בנוי. הנה סקירה היסטורית מסודרת של שלבי ההתפתחות העיקריים:

1. דמוקריטוס (המאה ה-5 לפני הספירה) – רעיון האטום הקדום

טענה: כל חומר בנוי מחלקיקים זעירים בלתי ניתנים לחלוקה – "אטומים" (ביוונית: "בלתי ניתן לחיתוך").

חשוב לדעת: זו הייתה השערה פילוסופית בלבד, ללא ניסוי מדעי.

2. דלטון (John Dalton, תחילת המאה ה-19) – תאוריה אטומית מדעית ראשונה

הישגים:

טען שכל יסוד מורכב מאטומים זהים.

אטומים של יסודות שונים נבדלים במסה ובתכונות.

אטומים אינם ניתנים לחלוקה.

תרכובות נוצרות משילוב של אטומים ביחסים קבועים.

חשוב: דלטון לא ידע על חלקיקים תת-אטומיים.

3. תומסון (J.J. Thomson, 1897) – מודל "עוגת הצימוקים"

הישג: גילה את האלקטרון – חלקיק טעון שלילית בתוך האטום.

מודל: האטום הוא "כדור חיובי" שבתוכו מפוזרים אלקטרונים כמו צימוקים בעוגה.

חידוש: הראה שהאטום ניתן לחלוקה ושיש בו חלקיקים קטנים יותר.

4. רתרפורד (Ernest Rutherford, 1911) – מודל גרעיני

ניסוי: פיזור חלקיקי אלפא על יריעת זהב.

תוצאה: רוב החלקיקים עברו, חלק קטן סטה – מעיד על גרעין קטן ודחוס במרכז האטום.

מודל: האטום רובו ריק, בגרעין מרוכזת המסה והמטען החיובי, והאלקטרונים נעים סביבו.

חידוש: רעיון הגרעין – מבנה מרוכז במרכז האטום.

5. בוהר (Niels Bohr, 1913) – מודל הקוואנטי הראשון

מודל: האלקטרונים נעים סביב הגרעין במסלולים קבועים (רמות אנרגיה).

מעבר רמות: כאשר אלקטרון קופץ בין רמות, נפלטת או נבלעת אנרגיה (אור).

חידוש: שילוב של עקרונות מכניקת הקוונטים.

6. המודל הקוונטי המודרני (שנות ה-20 ואילך) – ענני הסתברות

מדענים מרכזיים: הייזנברג, שרדינגר, דיראק ואחרים.

מודל: האלקטרונים אינם נעים במסלולים מדויקים אלא באזורים של הסתברות – "ענני אלקטרונים".

חידוש: לא ניתן לדעת בו-זמנית מיקום ומהירות של אלקטרון (עקרון האי-ודאות).

הנה סרטון טוב שמסביר את התפתחות תיאוריות מבנה האטום:

History of Atomic Theory (Professor Dave Explains)

# data[].attributes.headline
-ניסוי עלה הזהב

# data[].attributes.subject
-ניסוי עלה הזהב

# data[].attributes.body
אטום הוא החלקיק הקטן ביותר שממנו עשוי יסוד כימי. הוא מורכב מגרעין (המכיל פרוטונים חיוביים ונייטרונים ניטרליים) ומאלקטרונים שליליים המקיפים את הגרעין. בדרך כלל, מספר האלקטרונים שווה למספר הפרוטונים, מה שהופך את האטום למטען חשמלי ניטרלי. המסה של האטום מרוכזת בעיקר בגרעין.

מבנה: בתוך האטום, ישנו גרעין במרכזו המכיל פרוטונים (בעלי מטען חיובי) ונייטרונים (חסרי מטען). סביב הגרעין נעים אלקטרונים (בעלי מטען שלילי) באזורים הנקראים "ענני הסתברות" או "אורביטלים".

מטען: כיוון שמספר האלקטרונים השליליים שווה למספר הפרוטונים החיוביים, המטען החשמלי הכולל של אטום ניטרלי הוא אפס.

יסוד כימי: מספר הפרוטונים בגרעין (המספר האטומי) קובע את זהות היסוד הכימי.

תכונות: האטום הוא היחידה הקטנה ביותר ששומרת על התכונות הייחודיות של יסוד כימי

הבנת מבנה האטום התפתחה באופן הדרגתי: החל מתיאוריית דלטון (אטומים בלתי ניתנים לחלוקה) ותיאוריית עוגת הצימוקים של תומסון (מטען חיובי אחיד עם אלקטרונים משובצים), דרך מודל הפלנטרי של רתרפורד (גרעין מרכזי עם אלקטרונים מקיפים), ועד מודל בוהר (האלקטרונים מקיפים ברמות אנרגיה בדידות). המודל המודרני, המבוסס על מכניקת הקוונטים, מתאר את האלקטרונים כענן הסתברותי סביב הגרעין, שבו נמצאים גם הפרוטונים והנייטרונים.

התפתחות התיאוריות

מודל עוגת הצימוקים (ג'יי.ג'יי תומסון, 1904): לאחר גילוי האלקטרון, תומסון הציע שאטום הוא כדור חיובי שבו משובצים אלקטרונים שליליים, בדומה לצימוקים בעוגה.

המודל הפלנטרי (ארנסט רתרפורד, 1911): מניסוי פיזור חלקיקים, הסיק רתרפורד שהמטען החיובי והרוב המוחלט של מסת האטום מרוכזים בגרעין זעיר במרכז. האלקטרונים מקיפים את הגרעין כמו כוכבי לכת סביב השמש.

מודל בוהר (נילס בוהר, 1913): מודל זה שילב את רעיון הגרעין של רתרפורד עם עקרונות מכניקת הקוונטים. בוהר הציע שהאלקטרונים אינם יכולים להיות בכל מסלול אפשרי, אלא רק במסלולים מסוימים (רמות אנרגיה) שבהם הם יציבים ואינם מאבדים אנרגיה.

מודל ענן האלקטרונים (המודל הקוונטי): המודל המודרני, המבוסס על משוואת שרדינגר, מתאר את האלקטרון לא כחלקיק נע במסלול קבוע, אלא כענן הסתברותי המקיף את הגרעין. מיקום האלקטרון אינו ידוע בוודאות, אלא רק הסבירות למצוא אותו באזור מסוים.

מודל החלקיקים (קווארקים): מאוחר יותר, התגלה שהפרוטונים והנייטרונים עצמם אינם חלקיקים יסודיים, אלא מורכבים מחלקיקים קטנים עוד יותר הנקראים קווארקים

https://youtu.be/XBqHkraf8iE?si=78Kox-djUocpaHzw

# data[].attributes.attachment_link.title
Rutherford Gold Foil Experiment - Backstage Science

# data[].attributes.headline
גנא אבו עסלה

# data[].attributes.subject
גנא אבו עסלה

# data[].attributes.body
הגדרת האטום:

אטום הוא החלקיק הקטן ביותר המאפיין יסוד כימי ושומר על תכונותיו. הוא מורכב מגרעין מרכזי המכיל פרוטונים (חיוביים) ונייטרונים (חסרי מטען), ומאלקטרונים (שליליים) הנעים סביב הגרעין. רוב נפחו של האטום הוא ריק, ומסתו מרוכזת בעיקר בגרעין

מבנה:

מורכב מגרעין וסביבו אלקטרונים

גרעין:

מכיל פרוטונים ונייטרונים, ומהווה את רוב מסת האטום

אלקטרונים:

חלקיקים קלים מאוד בעלי מטען שלילי המקיפים את הגרעין.

נייטרליות:

אטום ניטרלי מבחינה חשמלית מכיוון שמספר האלקטרונים שלו שווה למספר הפרוטונים.

יסודות כימיים:

מספר הפרוטונים בגרעין (המספר האטומי) קובע איזה יסוד כימי הוא האטום

התפתחות תיאוריות האטום:

התפתחות תיאוריות מבנה האטום החלה בגישה פילוסופית, התפתחה למודל של דלטון שבו האטום הוא יחידה בסיסית שאינה ניתנת לחלוקה, ולאחר מכן הוצגו מודלים שהראו כי האטומי מורכב מחלקיקים תת-אטומיים: מודל "עוגת הצימוקים" של תומסון (1904), המודל הפלנטרי של רתרפורד (1911), מודל בוהר (1913) שהוסיף את רמות האנרגיה הבדידות, ולבסוף המודל הקוונטי-מכני (1926) המתאר את האלקטרונים בענן הסתברותי סביב הגרעין

# data[].attributes.attachment_link.title
The History of Atomic Chemistry: Crash Course Chemistry #37

# data[].attributes.body
🧪 מהו אטום ואיך גילינו את סודו?

❓ אז מה זה בעצם אטום?

תדמיינו שאתם מסתכלים על כל מה שסביבכם – שולחן, מים, אוויר, אפילו הגוף שלכם. כל אלה בנויים מהמון חלקיקים קטנטנים שלא רואים בעין – קוראים להם אטומים.

האטום הוא כמו הלבנה הקטנה ביותר שבונה את כל מה שיש.
אבל הוא לא רק "כדור קטן" – הוא עולם שלם:
במרכז שלו יש גרעין עם פרוטונים (פלוס) ונויטרונים (בלי מטען), ומסביב לו מסתובבים אלקטרונים (מינוס).
בדיוק כמו מערכת שמש קטנה, רק מיניאטורית לגמרי – בגודל שאי אפשר לדמיין.

🧠 אבל... תמיד ידעו את זה?

לא! ההבנה שלנו על האטום עברה דרך ארוכה ומרתקת. הנה ההרפתקה של גילוי האטום:

🧭 התפתחות מבנה האטום – מסע בזמן

1. דמוקריטוס (לפני יותר מ-2,000 שנה):
הוא אמר שיש חלקיקים קטנים ובלתי נראים שבונים את כל החומר – הוא קרא להם "אטומים" (משמעות המילה: לא ניתן לחתוך).
אבל... זו הייתה רק מחשבה פילוסופית. בלי מדע.

2. ג'ון דלטון (1803):
החזיר את הרעיון הזה לחיים ואמר שכל יסוד מורכב מסוג אחד של אטום.
הוא בעצם התחיל את הדרך המדעית להבנת האטום.

3. ג'יי. ג'יי. תומסון (1897):
גילה את האלקטרון (החלק השלילי באטום).
הוא חשב שהאטום נראה כמו עוגת שוקולד עם נקודות של אלקטרונים בפנים – קראו לזה "מודל עוגת השזיפים".

4. ארנסט רתרפורד (1911):
עשה ניסוי חשוב וגילה שלאטום יש גרעין קטן וחזק, ושמסביבו יש ריק שבו האלקטרונים נעים.
זה היה מהפכני – פתאום הבינו שהרוב באטום זה… כלום!

5. נילס בוהר (1913):
המשיך לפתח את הרעיון והציע שהאלקטרונים לא סתם זזים, אלא נעים במסלולים מסודרים סביב הגרעין – כמו כוכבים במסלול.

6. המודל הקוונטי (היום):
המדענים גילו שהמציאות עוד יותר משוגעת – האלקטרונים לא במסלולים ברורים, אלא באזורים שבהם "כנראה" הם נמצאים.
זה נשמע מוזר, אבל זה בדיוק מה שהמדע אומר לנו היום.

✨ סיכום :

האטום הוא חלקיק סופר-קטן, אבל בזכותו נבנה כל היקום.
הדרך שבה למדנו עליו היא סיפור מרתק של סקרנות, טעויות, גילויים ותיקונים.
מהרעיון של פילוסוף יווני בלי ניסויים, ועד למודל קוונטי שמסביר לנו איך עובד העולם הכי קטן – האטום תמיד היה תעלומה… עד שהמדע גילה אותו, שלב אחרי שלב.

https://youtu.be/f4OdCWj_eik?si=K_j0nmcSf61801u8

# data[].attributes.attachment_link.title
מבנה האטום 1

# data[].attributes.body
הגדרה אטום :

אטום הוא יחידת הבסיס של חומר — החלקיק הקטן ביותר שעדיין שומר על התכונות של יסוד כימי.

האטום מורכב מחלקיקים תת־אטומיים עיקריים: פרוטונים (+), נויטרונים (אין מטען) בגרעין, ואלקטרונים (−) מסביב לגרעין.

רוב נפח האטום הוא למעשה ריק — הגרעין קטן מאוד ביחס לגודל הכללי של האטום.

המספר האטומי (Z) שווה למספר הפרוטונים בגרעין, והוא קובע איזה יסוד זה.

אלקטרונים בשכבות החיצוניות — אם השכבה החיצונית אינה מלאה, האטום ינסה להשלים אותה על ידי קבלת אלקטרונים, וכתוצאה מכך יגיב ככימי.

ההיסטוריה של האטום :

הפילוסוף דמוקריטוס (כ-400 לפני הספירה): טען שקיימים חלקיקים קטנים ובלתי ניתנים לחלוקה – "אטומים" (מהמילה ביוונית שמשמעותה "לא ניתן לחיתוך").

במשך אלפי שנים התיאוריה לא הייתה מבוססת מדעית, עד שהחל המאה ה-19.

ג'ון דלטון (1803): הציג את התיאוריה המדעית הראשונה של האטום, שבה יסודות מורכבים מאטומים בעלי מסה שונה.

ג'יי ג'יי תומסון (1897): גילה את האלקטרון – החלקיק השלילי בתוך האטום.

ארנסט רתרפורד (1911): גילה שהאטום מורכב מגרעין קטן וחיובי שמוקף באלקטרונים.

נילס בור (1913): הציע מודל שבו האלקטרונים סובבים את הגרעין במסלולים מוגדרים.

המודל הקוונטי (המאה ה-20): תיאוריה מודרנית שמראה שהאלקטרונים אינם מסתובבים במסלולים קבועים אלא נמצאים באיזורים של הסתברות.

תכונות של האטום

מספר אטומי (Z): מספר הפרוטונים בגרעין – קובע את סוג היסוד.

מסה אטומית: סכום הפרוטונים והנייטרונים.

איזוטופים: אטומים של אותו יסוד עם מספר שונה של נייטרונים. לדוגמה, פחמן-12 ופחמן-14 הם איזוטופים של פחמן.

מטען נטו: ברוב האטומים מספר האלקטרונים שווה למספר הפרוטונים, ולכן האטום ניטרלי חשמלית.

# data[].attributes.body
הגדרת האטום

האטום הוא היחידה הבסיסית של החומר, אשר

שומרת על התכונות הכימיות של היסוד. כל אטום מורכב מגרעין מרכזי שמכיל פרוטונים (חלקיקים בעלי מטען חיובי) ונויטרונים (חלקיקים ללא מטען), וסביב הגרעין נעים האלקטרונים (חלקיקים בעלי מטען שלילי). האלקטרונים לא נמצאים במקום אחד אלא נעים בתוך ענן אלקטרוני סביב הגרעין, בהתאם להסתברויות שמוגדרות על ידי מכניקת הקוונטים.

https://www.youtube.com/watch?v=pNroKeV2fgk&utm_source=chatgpt.com

התפתחות תאוריות מבנה האטום

1. תאוריית דלטון (Dalton, 1803-1808)

דלטון הציע שהאטום הוא חלקיק קטן, בלתי ניתן לחלוקה, שכל האטומים של אותו יסוד זהים בגודלם ובמסתם.

האטום הוא בסיס לכל תגובה כימית.

2. מודל תומסון (Thomson, 1897)

תומסון גילה את האלקטרון והציע מודל שבו האלקטרונים “שקועים” בתוך מטען חיובי, בדומה ל”זיגוג עם צימוקים”.

הגרעין עדיין לא התגלה, והמודל הסביר חלק מהתכונות החשמליות של האטום.

3. מודל רתרפורד (Rutherford, 1911)

ניסוי פיזור חלקיקי אלפא הראה שהמסה והמטען החיובי של האטום מרוכזים בגרעין קטן במרכזו, בעוד שהאלקטרונים נעים סביבו.

מודל זה הצביע שהאטום ריק ברובו ושחלקיקים טעונים נעים במסלול סביב הגרעין.

4. מודל בור (Bohr, 1913)

בור הציע שהאלקטרונים נעים במסלולים קבועים סביב הגרעין, וכל מסלול מייצג רמת אנרגיה מסוימת.

כאשר אלקטרון עובר ממסלול אחד למשנהו, הוא סופג או פולט כמות אנרגיה מוגדרת (פוטון).

מודל זה הסביר את ספקטרום הקו של מימן.

5. המודל הקוונטי המודרני

במודל זה, האלקטרונים אינם נעים במסלולים מדויקים אלא נמצאים בעננים סביב הגרעין, בהתאם להסתברויות שונות (מונחי אורביטלים).

המכניקה הקוונטית מסבירה את מיקום האלקטרונים, רמות האנרגיה, ואת ההרכב הכימי של האטום.

https://www.youtube.com/watch?v=fwhjCw-IUu0&utm_source=chatgpt.com

# data[].attributes.headline
גנא אבו עסלה

# data[].attributes.subject
גנא אבו עסלה

# data[].attributes.body
ניסוי תומסון

# data[].attributes.attachment_link.title
Cathode Rays Lead to Thomson's Model of the Atom

# data[].attributes.attachment_link.title
|Rutherford Gold Foil Experiment|  | My Inter Academy |

# data[].attributes.body
אטום:הוא החלקיק הקטן ביותר שמטענו החשמלי הכולל הוא אפס, והמאפיין יסוד כימי ומבדיל אותו מיסודות כימיים אחרים. הוא מורכב מגרעין, המכיל פרוטונים, שלהם מטען חשמלי חיובי, ונייטרונים שאין להם מטען חשמלי, וסביב הגרעין סובבים אלקטרונים שנושאים מטען שלילי. מספר האלקטרונים באטום בדרך כלל שווה למספר הפרוטונים, כך שאטום הוא נייטרלי. מסת האלקטרון קטנה בהרבה ממסת פרוטון ונייטרון, ולכן המסה של האטום היא בקירוב סכום המסות של הפרוטונים והנייטרונים.

מבנה:האטום מורכב מגרעין קטן וכבד, שמסתו כ-99.98% מהמסה הכללית וגודלו כאחד חלקי מאה אלף מהגודל הכולל של האטום. האטום לרוב נייטרלי.

מסביב לגרעין מצויים האלקטרונים, המרוכזים באזורים דמויי קליפות סביב הגרעין, וטעונים שלילית.

היסוד הכימי של אטום נקבע על ידי מספר הפרוטונים שבגרעין שלו. מספר זה נקרא גם המספר האטומי, והוא קובע את זהותו ותכונותיו הכימיות של האטום.

כל האטומים של יסוד מסוים מכילים את אותו מספר פרוטונים.

לדוגמה, לכל אטומי החמצן יש 8 פרוטונים, ולכן המספר האטומי שלו הוא 8.

מספר הנייטרונים והאלקטרונים באטום יכול להשתנות, אך זה לא משנה את היסוד הכימי שלו.

הבנת מבנה האטום התפתחה לאורך השנים ממודל "עוגת הצימוקים" של תומסון, דרך מודל "כוכבי הלכת" של רתרפורד, שהראה שהאטום מורכב מגרעין חיובי ובו אלקטרונים מקיפים, למודל "המסלולים" של בוהר, שהוסיף את הרעיון של מסלולים קוונטיים. לבסוף, המודל המודרני מתבסס על תורת הקוונטים, שמתאר את האלקטרונים כ"ענני הסתברות" שנקראים אורביטלים.

מודלים עיקריים במבנה האטום

מודל "עוגת הצימוקים" (תומסון):

על פי מודל זה, שהוצע על ידי ג'יי ג'יי תומסון, האטום הוא כדור חיובי שבו "תקועים" אלקטרונים שליליים. מודל זה דמה לאטום לעוגת צימוקים, בה הצימוקים הם האלקטרונים והבצק הוא המטען החיובי.

מודל "כוכבי הלכת" (רתרפורד):

ארנסט רתרפורד הראה בניסוי שחלקיקי אלפא חולפים דרך האטום ברוב המקרים, אך מעטים מתנגשים בגרעין חיובי דחוס במרכז, מה שגרם להם להינתז. הוא הציע שמדובר בגרעין קטן וחיובי שמסביבו חגים אלקטרונים, בדומה למערכת השמש.

מודל "המסלולים" (בוהר):

נילס בוהר תיקן את המודל של רתרפורד על ידי שילוב עקרונות קוונטיים. הוא הציע שהאלקטרונים חגים ב"מסלולים" בדידים וקבועים, ופולטים אנרגיה (פוטונים) רק בעת "קפיצה" בין מסלולים אלו. המודל הזה הסביר את ספקטרום הפליטה הייחודי של כל יסוד.

המודל המודרני (אורביטלים):

על בסיס תורת הקוונטים, המודל המקובל כיום אינו מתאר מסלולים מדויקים. במקום זאת, הוא מתאר את האלקטרונים כ"ענני הסתברות" (אורביטלים), המייצגים את הסיכוי למצוא את האלקטרון במיקום מסוים סביב הגרעין.

תכונות האטום כוללות את מבנהו (גרעין וקליפה), המרכיבים שלו (פרוטונים, נייטרונים ואלקטרונים), המטען החשמלי שלו (לרוב ניטרלי), והמאפיינים שמבדילים אותו מיסודות אחרים: המספר האטומי (שקובע את סוג היסוד), איזוטופים, ומספר המסה. רוב נפח האטום הוא ריק, ומסת האלקטרונים זעירה בהשוואה למסת הפרוטונים והנייטרונים שבגרעין.

מבנה ותכונות

מבנה:

רוב נפחו של האטום הוא ריק. הוא מורכב מגרעין קטן במרכז, וסביבו אלקטרונים שנמצאים בתנועה מתמדת באורביטלים (ענני הסתברות).

מרכיבים:

פרוטונים: חלקיקים טעונים חיובית (

++

+

) הנמצאים בגרעין.

נויטרונים: חלקיקים חסרי מטען הנמצאים בגרעין.

אלקטרונים: חלקיקים טעונים שלילית (

--

-

) הנעים סביב הגרעין. מסתם זעירה ביחס למסת הפרוטונים והנייטרונים.

מטען:

אטום נייטרלי הוא בעל מספר שווה של פרוטונים ואלקטרונים, ולכן המטען הכולל שלו הוא אפס.

מסה:

מסת האטום מרוכזת בעיקר בגרעין. מסת הגרעין היא בקירוב סכום המסות של הפרוטונים והנייטרונים.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מזל, רכזת כימיה, המכינה האוניברסיטאית

# data[].attributes.attachment_link.title
הניסוי של תומסון

# data[].attributes.body
הגדרת אטום :

אטום הוא יחידת המבנה הבסיסית של החומר, המורכבת מגרעין (המכיל פרוטונים ונייטרונים) וסביבו אלקטרונים. מטענו החשמלי הכולל של אטום נייטרלי הוא אפס, כיוון שמספר האלקטרונים השליליים שווה למספר הפרוטונים החיוביים. האטום מאפיין יסוד כימי מסוים, וצירוף של אטומים יוצר מולקולות ותרכובות.

הרכב האטום

גרעין:

נמצא במרכז האטום, מכיל את רוב מסת האטום והוא בעל מטען חיובי. הוא מורכב משני סוגי חלקיקים:

פרוטונים: חלקיקים בעלי מטען חשמלי חיובי.

נייטרונים: חלקיקים חסרי מטען חשמלי.

אלקטרונים:

חלקיקים בעלי מטען חשמלי שלילי, הנעים סביב הגרעין במסלולים המכונים אורביטלים.

חשיבות ושימושים

יסודות כימיים:

מספר הפרוטונים בגרעין קובע את זהות היסוד הכימי.

מולקולות ותרכובות:

צירופים של אטומים יוצרים מולקולות, שהן יחידות הבסיס של חומרים שונים.

בסיס החומר:

האטומים הם אבני הבניין של כל החומר שאנו מכירים, והתכונות של חומרים נקבעות על ידי האטומים המרכיבים אותם.

***

האטום – יחידת הבניין הבסיסית של החומר

האטום הוא יחידת המבנה הבסיסית ביותר של כל חומר ביקום. מדובר בחלקיק זעיר ביותר, שגודלו נע בין ‎0.1‎ ל־‎0.5 ננומטר, והוא שומר על תכונותיו הכימיות של היסוד שממנו הוא בנוי. כל אטום מורכב משלושה חלקיקים תת־אטומיים עיקריים: פרוטונים (בעלי מטען חשמלי חיובי) ו־נויטרונים (ללא מטען), המרוכזים יחד בגרעין האטום, ו־אלקטרונים (בעלי מטען שלילי) הנעים סביב הגרעין במסלולים הקרויים "רמות אנרגיה".

מספר הפרוטונים בגרעין האטום קובע את זהותו של היסוד (למשל, כל אטום שמכיל פרוטון אחד הוא אטום מימן). מספר זה נקרא המספר האטומי. האיזוטופים של אותו יסוד נבדלים זה מזה במספר הנויטרונים שבגרעין, מה שמשפיע על תכונותיהם הפיזיקליות ולעיתים גם על יציבותם הגרעינית.

המודל הקוונטי של האטום, שהתפתח במאה ה־20, מתאר את מיקום האלקטרונים כסבירות למציאתם באזור מסוים סביב הגרעין, ולא כמסלול מדויק כפי שתואר במודל הקלאסי. הבנה מעמיקה של מבנה האטום חיונית לתחומים רבים במדע – מכימיה ופיזיקה, ועד ביולוגיה, רפואה, והנדסת חומרים.

***

המונח "ניסוי דלטון האטום" אינו מדויק מבחינה היסטורית, מכיוון שג'ון דלטון לא ערך ניסויים במובן המודרני כדי להוכיח את קיומו של האטום, אלא פיתח תיאוריה על סמך תצפיות כימיות קודמות. תרומתו המרכזית הייתה פיתוח "התאוריה האטומית" שלו, שהניחה את התשתית לכימיה המודרנית, וקבעה כי יסודות מורכבים מאטומים בלתי ניתנים לחלוקה בעלי מסה ייחודית. ניסויים מאוחרים יותר של תומסון ורתרפורד הראו כי האטום אינו אטום "חלקיק קטן" כפי שדלטון חשב, אלא בעל מבנה פנימי, מה שהוביל למודלים אטומיים חדשים.

תרומתו של דלטון

עקרונות התאוריה:

דלטון טען כי יסודות מורכבים מחלקיקים קטנים ובלתי ניתנים לחלוקה הנקראים אטומים.

אטומים זהים:

כל האטומים של יסוד מסוים זהים זה לזה, אך שונים מאטומים של יסודות אחרים.

תרכובות:

תרכובות נוצרות כאשר אטומים מתחברים זה לזה בפרופורציות קבועות.

חוק שימור החומר:

תגובות כימיות רק מסדרות מחדש אטומים, הן אינן יוצרות או משמידות אותם.

התפתחות מודלים מאוחרים יותר

גילוי האלקטרון:

ג'יי ג'יי תומסון גילה את האלקטרון, מה שהפריך את ההנחה של דלטון שאטומים אינם ניתנים לחלוקה.

מודל "עוגת הצימוקים":

תומסון הציע שהמטען החיובי של האטום מפוזר כמו ב"עוגת צימוקים", כאשר אלקטרונים שליליים שקועים בו.

ניסוי הפיזור של רתרפורד:

ניסוי זה, שבו ירה חלקיקי אלפא על יריעת זהב, הראה כי רוב האטום הוא חלל ריק וכי המטען החיובי מרוכז בגרעין קטן ודחוס במרכז האטום.

המודל הפלנטרי:

כתוצאה מהניסויים, ארנסט רתרפורד פיתח את המודל הפלנטרי של האטום, בו אלקטרונים מקיפים גרעין חיובי.

***

שפירק את מודל עוגת הצימוקים של תומסון והוביל לפיתוח המודל הפלנטרי של האטום. ניסוי זה הראה שהמטען החיובי והרוב המכריע של מסת האטום מרוכזים בגרעין קטן במרכז, בעוד שהאלקטרונים נעים סביבם. הניסוי לא נעשה על ידי דלטון, אך הוא מהווה המשך ישיר למודל האטום שלו, שאחד מעקרונותיו היה שהאטום אינו ניתן לחלוקה.

להלן הסבר מפורט יותר:

התיאוריה האטומית של ג'ון דלטון:

דלטון פיתח תיאוריה שהסבירה את תופעות הכימיה בתחילת המאה ה-19, וקבעה שכל יסוד מורכב מאטומים, שהם חלקיקים בלתי ניתנים לחלוקה וזהים בתוך אותו יסוד.

מודל עוגת הצימוקים:

מודל זה, שהוצע על ידי ג'יי ג'יי תומסון, תיאר את האטום ככדור חיובי עם אלקטרונים שליליים מפוזרים בתוכו, בדומה לעוגת צימוקים.

ניסוי רתרפורד (1909):

רתרפורד ועמיתיו ערכו ניסוי בו הפציצו עלה זהב דק בחלקיקי אלפא.

התוצאות:

רוב חלקיקי האלפא עברו דרך עלה הזהב ללא סטייה, אך חלק קטן מאוד סטה בזוויות גדולות, וחלק אף נהדף לאחור.

המסקנה:

התוצאות האלו היו מנוגדות לחלוטין למודל עוגת הצימוקים, וגרמו לרתרפורד להסיק שהמטען החיובי של האטום אינו מפוזר, אלא מרוכז בגרעין קטן וצפוף במרכזו.

המודל הפלנטרי:

בעקבות הניסוי, רתרפורד פיתח מודל חדש לאטום, המדמה את מערכת השמש, בו הגרעין החיובי נמצא במרכז, והאלקטרונים חגים סביבו.

# data[].attributes.body
הניסוי של רתירפוד

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מזל, רכזת כימיה, המכינה האוניברסיטאית

# data[].attributes.attachment_link.title
הניסוי של רת'רפורד

# data[].attributes.body
מה זה אטום ?

*הוא המערך החלקיקי הקטן ביותר שמטענו החשמלי הכולל הוא אפס, והמאפיין יסוד כימי ומבדיל אותו מיסודות כימיים אחרים. הוא מורכב מחלקיקים קטנים יותר שאינם מיוחדים לו אלא נמצאים במערכים שונים בכל היסודות הכימיים.

*רוב האטומים בטבע נמצאים בתצורה מולקולרית, כלומר במבנים המכילים שניים או יותר אטומים הקשורים זה לזה בקשר כימי.

*אטום הוא יחידת הבסיס הקטנה ביותר של חומר שיש לה עדיין את התכונות הכימיות של אותו חומר. כל חומר ביקום מורכב מאטומים. האטום עצמו מורכב מחלקיקים תת-אטומיים: פרוטונים וניוטרונים שנמצאים בגרעין, ואלקטרונים שמקיפים את הגרעין.

התפתחות תיאורית מבנה האטום :

1. דמוקריטוס (המאה ה-5 לפנה"ס):

הציע לראשונה את רעיון "האטום" – חלקיק זעיר ובלתי ניתן לחלוקה.

2. דלטון (1803):

פיתח את התיאוריה האטומית המודרנית – כל חומר בנוי מאטומים, ואטומים של יסוד מסוים זהים.

3. תומסון (1897):

גילה את האלקטרון. הציע את מודל "עוגת הצימוקים" – האטום הוא כדור חיובי שבתוכו אלקטרונים שליליים.

4. רתרפורד (1911):

גילה את הגרעין. הציע שהאטום הוא בעיקר חלל ריק, עם גרעין קטן חיובי במרכז ואלקטרונים שמסתובבים סביבו.

5. נילס בוהר (1913):

פיתח מודל שבו האלקטרונים נעים במסלולים קבועים סביב הגרעין – כמו כוכבי לכת סביב השמש.

6. המודל הקוונטי (מודרני):

לפי מכניקת הקוונטים – לא ניתן לדעת בדיוק איפה האלקטרון נמצא, אלא רק את הסבירות למיקומו (ענן אלקטרונים).

# data[].attributes.attachment_link.title
Joseph John Thomson Experiment (Catode Ray)

# data[].attributes.attachment_link.title
אטום הוא החלקיק הקטן ביותר של יסוד כימי

# data[].attributes.body
אטום הוא היחידה הבסיסית והקטנה ביותר של חומר, ששומרת על התכונות הכימיות של היסוד שממנו הוא בנוי. כל החומרים בטבע – בין אם הם גזים, נוזלים או מוצקים – מורכבים מאטומים.

האטום נחשב ליחידת מבנה יסודית ביקום, והוא המרכיב של כל היסודות והתרכובות. למרות שהוא זעיר מאוד (אי אפשר לראות אותו אפילו עם מיקרוסקופ רגיל), כל מה שקיים סביבנו – כולל אנחנו – בנוי מאטומים.

האטום בנוי משלושה חלקיקים תת-אטומיים עיקריים:

1. פרוטונים – חלקיקים בעלי מטען חשמלי חיובי (+), נמצאים בתוך גרעין האטום.

2. ניוטרונים – חלקיקים חסרי מטען חשמלי, גם הם נמצאים בגרעין האטום.

3. אלקטרונים – חלקיקים בעלי מטען שלילי (−), שנעים במהירות גבוהה מאוד סביב גרעין האטום באיזורים שנקראים "רמות אנרגיה" או "קליפות".

⚛ גרעין האטום וקליפות האלקטרונים

גרעין האטום קטן מאוד אך מרוכז בו כמעט כל מסת האטום, משום שהפרוטונים והניוטרונים כבדים יותר מהאלקטרונים.

האלקטרונים מסתובבים סביב הגרעין במרחקים שונים – ככל שהם רחוקים יותר מהגרעין, כך האנרגיה שלהם גבוהה יותר.

מספר הפרוטונים בגרעין קובע איזה יסוד זה (למשל: אטום עם פרוטון אחד הוא מימן, עם שישה פרוטונים זה פחמן).

למה זה חשוב?

התכונות הכימיות של חומר נקבעות לפי מספר וסידור האלקטרונים שלו.

אטומים יכולים להתחבר זה לזה וליצור מולקולות או תרכובות – כמו מים (H₂O) או פחמן דו-חמצני (CO₂).

הבנת מבנה האטום חשובה מאוד במדעים כמו כימיה, פיזיקה, ביולוגיה, הנדסה ורפואה.

💡 עובדה מעניינת:

למרות שאטום הוא חלקיק מאוד קטן, הוא אף פעם לא "פועל לבד". בטבע, אטומים נוטים להתחבר לאטומים אחרים וליצור מולקולות או תרכובות. הנה איך זה קורה:

1. קשרים כימיים

כאשר שני אטומים "רוצים" להשלים את רמות האלקטרונים שלהם, הם יוצרים ביניהם קשר כימי. יש כמה סוגים של קשרים:

🔗 קשר קוולנטי – אטומים משתפים ביניהם אלקטרונים (למשל: במים – H₂O).

⚡ קשר יוני – אטום אחד מוסר אלקטרון, והשני מקבל (למשל: מלח – NaCl).

🧲 קשר מתכתי – קשר בין אטומים של מתכות, שבו האלקטרונים "נעים בחופשיות".

# data[].attributes.body
הגדרה: אטום

אטום הוא היחידה הבסיסית ביותר של יסוד כימי, ששומרת על תכונותיו הכימיות.
האטום מורכב מחלקיקים תת-אטומיים:

פרוטונים – חלקיקים חיוביים הנמצאים בגרעין.

נייטרונים – חלקיקים ללא מטען (נייטרליים) הנמצאים בגרעין.

אלקטרונים – חלקיקים שליליים הנמצאים בתנועה מסביב לגרעין, באזור הנקרא "ענן אלקטרונים".

🧪 התפתחות תיאוריות מבנה האטום :

1. דמוקריטוס (המאה ה-5 לפנה"ס)

הציע שהחומר עשוי מאטומים – חלקיקים זעירים ובלתי ניתנים לחלוקה.

2. דלטון (1803)

אטומים הם כדורים מוצקים ובלתי ניתנים לחלוקה.

אטומים שונים יוצרים חומרים שונים.

3. תומסון (1897)

גילה את האלקטרון.

מודל "עוגת צימוקים" – אלקטרונים שליליים בתוך חומר חיובי.

4. רתרפורד (1911)

גילה את הגרעין החיובי במרכז האטום.

רוב האטום ריק, ואלקטרונים נעים סביב הגרעין.

5. בוהר (1913)

האלקטרונים נעים במסלולים קבועים סביב הגרעין.

מעבר בין מסלולים פולט/קולט אנרגיה.

6. המודל הקוונטי (מהמאה ה-20)

האלקטרונים נמצאים ב"ענני הסתברות" (אורביטלים), לא במסלולים קבועים.

מבוסס על מכניקת הקוונטים – המודל המדויק ביותר כיום.

הנה סרטון טוב שמסביר את התפתחות תיאוריות מבנה האטום:

https://www.youtube.com/watch?v=9B3DDY27ZtE

# data[].attributes.attachment_caption
הניסוי של תומסון

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מזל, רכזת כימיה, המכינה האוניברסיטאית

# data[].attributes.attachment_link.title
הניסוי של תומסון

# data[].attributes.headline
تيم ابو عسله

# data[].attributes.subject
تيم ابو عسله

# data[].attributes.body
🔬 מהו אטום?

אטום הוא היחידה הבסיסית של חומר, שמרכיבה את כל היסודות בטבע. האטום מורכב מגרעין צפוף המכיל פרוטונים (חיוביים) ונייטרונים (ניטרליים), ומסביב לגרעין נעים אלקטרונים (שליליים) במסלולים או ענני הסתברות.

האטום הוא לרוב נייטרלי חשמלית – כלומר, מספר האלקטרונים שווה למספר הפרוטונים.

📚 התפתחות תיאוריות מבנה האטום

1. דמוקריטוס (המאה ה-5 לפנה"ס)

טען שקיים חלקיק בסיסי שאינו ניתן לחלוקה – "אטומוס".

זו הייתה תאוריה פילוסופית בלבד, ללא ביסוס מדעי או ניסויי.

2. דלטון (John Dalton, תחילת המאה ה-19)

פיתח תאוריה אטומית מדעית:

כל חומר בנוי מאטומים.

אטומים של יסוד מסוים זהים זה לזה.

אטומים לא ניתנים לחלוקה.

מבוסס על חוק שימור המסה וחוק היחסים הקבועים.

3. תומסון (J.J. Thomson, 1897) – מודל "עוגת הצימוקים"

גילה את האלקטרון.

תיאר את האטום ככדור חיובי שבתוכו שזורים אלקטרונים שליליים.

זו הייתה ההוכחה הראשונה לכך שהאטום ניתן לחלוקה.

4. רתרפורד (Ernest Rutherford, 1911) – ניסוי ריקוע הזהב

גילה שלאטום יש גרעין צפוף וקטן שמכיל את רוב המסה.

האלקטרונים נעים סביב הגרעין במרחב ריק יחסית.

סתר את מודל תומסון.

5. בור (Niels Bohr, 1913) – המודל הפלנטרי

הציע שהאלקטרונים נעים במסלולים קבועים סביב הגרעין.

מעבר של אלקטרון בין רמות אנרגיה פולט/קולט פוטון.

הסביר את קווי הפליטה של אטום המימן.

6. המודל הקוונטי (שנות ה-20 והלאה)

פותח על ידי הייזנברג, שרדינגר ואחרים.

האלקטרונים לא נעים במסלולים קבועים אלא נמצאים ב"ענני הסתברות".

דיבר על אורביטלים – אזורים במרחב שבהם יש הסתברות גבוהה למצוא אלקטרון.

✅ מקורות מידע מהימנים

🖥️ אתרים בעברית:

1. מט"ח (המרכז לטכנולוגיה חינוכית)
אתר חינוכי איכותי בנושאי מדע וטכנולוגיה:
🔗 https://www.matach.org.il

2. האקדמיה ללשון העברית – מינוחים בכימיה
🔗 https://hebrew-academy.org.il

3. הפיזיקה עשר – אתר חינוכי בנושאי פיזיקה ומדעים
🔗 https://physicse10.co.il

🧪 אתרים באנגלית:

1. Khan Academy – סרטונים והסברים פשוטים על מבנה האטום
🔗 https://www.khanacademy.org

2. Chemguide – מדריך כימיה ללימודים תיכוניים ואקדמיים
🔗 https://www.chemguide.co.uk

3. Royal Society of Chemistry
🔗 https://www.rsc.org

# data[].attributes.attachment_link.title
Rutherford Gold Foil Experiment - Backstage Science

# data[].attributes.headline
ניסוי טומפסון - גנא נגם 

# data[].attributes.subject
ניסוי טומפסון - גנא נגם 

# data[].attributes.body
תומסון

https://youtu.be/_nLESblUAHY?si=hoVukXn5uUiDdY_Y

# data[].attributes.headline
تيم ابو عسله 

# data[].attributes.subject
تيم ابو عسله 

# data[].attributes.attachment_link.title
Cathode Rays Lead to Thomson's Model of the Atom

# data[].attributes.attachment_link.title
ניסוי עלה הזהב של רתרפורד

# data[].attributes.body
רתפורד

https://youtu.be/WEPMwhNsLbU?si=z5EiA6KaHlzQEP0c

# data[].attributes.headline
تيم ابو عسله 

# data[].attributes.subject
تيم ابو عسله 

# data[].attributes.body
הגדרה של אטום:

אטום הוא החלקיק הקטן ביותר של יסוד כימי, אשר שומר על תכונותיו הכימיות.
כל חומר בעולם בנוי מאטומים

התפתחות תאוריות מבנה האטום:

מראשית ההיסטוריה, בני אדם ניסו להבין ממה עשוי החומר שסביבנו. מהו החלק הקטן ביותר של החומר? האם ניתן לחלק אותו בלי סוף? במשך אלפי שנים, מדענים והוגים פיתחו תאוריות שונות על מבנה האטום. בעבודה זו נסקור את התפתחות התאוריות המרכזיות – מהעולם העתיק ועד למודלים המודרניים המבוססים על מכניקת הקוונטים.

המודל של דלטון (John Dalton) – תחילת המאה ה־19

כל חומר מורכב מאטומים.

כל האטומים של יסוד מסוים זהים בגודלם ובמשקלם.

אטומים משתתפים בתגובות כימיות אך אינם מתחלקים או נהרסים.

מודל פשוט אך חשוב – שלב ראשון בניסוי מדעי של רעיון האטום.

מודל "פודינג הצימוקים" של תומסון – 1897

גילה את האלקטרון – חלקיק שלילי בתוך האטום.

הציע מודל שבו האלקטרונים פזורים בתוך "ענן" חיובי – כמו צימוקים בתוך עוגה.

לא הסביר את מבנה האטום באופן יציב.

המודל של רתרפורד – 1911

ביצע ניסוי בפיזור חלקיקי אלפא על דף זהב.

גילה שהמטען החיובי מרוכז בנקודה קטנה – הגרעין.

האלקטרונים נעים סביב הגרעין.

המודל לא הסביר מדוע האלקטרונים

לא "נופלים" אל תוך הגרעין.

המודל של בוהר – 1913

הציע שהאלקטרונים נעים במסלולים קבועים סביב הגרעין.

רק רמות אנרגיה מסוימות מותרות – קפיצות בין רמות גורמות לפליטת אור.

הסביר את הקווים הספקטרליים של אטום המימן.

עדיין לא הספיק להסביר אטומים מסובכים יותר.

# data[].attributes.headline
גנא אבו עסלה

# data[].attributes.subject
גנא אבו עסלה

# data[].attributes.body
ניסוי רדפורד

# data[].attributes.attachment_link.title
Rutherford Gold Foil Experiment - Backstage Science

# data[].attributes.body
אטום הוא החלקיק הקטן ביותר של יסוד כימי, השומר על תכונותיו הכימיות.במילים אחרות: אטום הוא החלקיק הבסיסי שמרכיב את כל סוגי החומר בטבע – מוצקים, נוזלים וגזים.

האטום אינו החלקיק הקטן ביותר ביקום, אך הוא היחידה הבסיסית של מבנה כימי. כל חומר שאנחנו רואים, נוגע, נושם או אוכלים – עשוי ממיליארדי אטומים.

התפתחות מודל האטום לאורך ההיסטוריה:

1. הפילוסופים היוונים (דמוקריטוס, המאה ה-5 לפנה"ס):

הציעו שאם נחלק חומר שוב ושוב – נגיע לחלקיק בסיסי שאי אפשר לחלק יותר – "אטום" (בלטינית: indivisible).

לא הייתה הוכחה ניסויית, רעיון פילוסופי בלבד.

2. ג'ון דלטון (John Dalton, תחילת המאה ה-19)

פיתח תאוריה אטומית מבוססת ניסויים.

טען שכל חומר מורכב מאטומים, שלכל יסוד סוג ייחודי של אטומים.

אטומים לא ניתנים לחלוקה (לטענתו אז).

3. ג'יי ג'יי תומסון (J.J. Thomson, 1897):

גילה את האלקטרון – חלקיק טעון שלילית שנמצא בתוך האטום.

הציע את מודל "עוגת הצימוקים" – מטען חיובי מפוזר עם אלקטרונים כ"צימוקים" בתוכו.

4. ארנסט רתרפורד (Ernest Rutherford, 1911):

ניסוי ירי חלקיקים על דף זהב דק.

מצא שרוב המסה מרוכזת בגרעין קטן מאוד במרכז האטום, עם אלקטרונים המקיפים אותו.

מודל גרעיני – האטום ברובו ריק, ויש גרעין מרכזי כבד.

5. נילס בוהר (Niels Bohr, 1913):

הציע שאלקטרונים נעים במסלולים קבועים סביב הגרעין, ברמות אנרגיה מסוימות.

קפיצה בין רמות – פליטת/בליעת אנרגיה (אור).

6. המודל הקוונטי המודרני (שנות ה-20 ואילך):

אלקטרונים אינם נעים במסלולים קבועים, אלא נמצאים ב"עננים הסתברותיים".

מבוסס על מכניקת הקוונטים (הייזנברג, שרדינגר).

ניתן רק לחזות היכן יימצא אלקטרון בהסתברות מסוימת – לא בדיוק.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cathode Rays Lead to Thomson's Model of the Atom

# data[].attributes.body
ניסוי תומסון

https://www.youtube.com/watch?v=_nLESblUAHY&t=5s

ניסוי רדפורד

https://www.youtube.com/watch?v=WEPMwhNsLbU

# data[].attributes.attachment_link.title
Rutherford Gold Foil Experiment - Backstage Science

# data[].attributes.headline
2) דלין יוסף

# data[].attributes.subject
2) דלין יוסף

# data[].attributes.body
ניסוי טומפסון

# data[].attributes.body
סרטון קצר על אטום. אני מקווה שתפיקו תועלת ותיהנו ממנו.

# data[].attributes.attachment_link.title
מבנה האטום 1

# data[].attributes.headline
ניסאן זידאן 

# data[].attributes.subject
ניסאן זידאן 

# data[].attributes.body
ניסוי תומסון

https://www.youtube.com/watch?v=_nLESblUAHY&t=5s

ניסוי רדפורד

https://www.youtube.com/watch?v=WEPMwhNsLbU

# data[].attributes.body
רתרפורד

https://youtu.be/sNQsdrqsD_s?si=18bPmdvZb05yWOeV

# data[].attributes.attachment_link.title
Rutherford's Gold Foil Experiment - Quick and Simple!

# data[].attributes.headline
 ניסוי טומפסון:

# data[].attributes.body
ניסוי טומפסון:

https://www.youtube.com/watch?v=FWwSBCA6xgY

ניסוי רדרפורד:

https://www.youtube.com/watch?v=5OsNYiVunD8

# data[].attributes.attachment_link.title
Joseph John Thomson Experiment (Catode Ray)

# data[].attributes.headline
רנים אבו עסלה

# data[].attributes.subject
רנים אבו עסלה

# data[].attributes.body
1. דמוקריטוס (Democritus) – יוון העתיקה

רעיון מרכזי:
כל החומר מורכב מחלקיקים קטנים ובלתי ניתנים לחלוקה הנקראים אטומים.
האטומים שונים זה מזה בצורה ובגודל, והם נעים בחלל הריק.

2. ג׳ון דלטון (John Dalton) – 1803

רעיון מרכזי:
האטום הוא היחידה הבסיסית של חומר – כל יסוד בנוי מסוג אחד של אטומים,
ותרכובות נוצרות מצירוף של אטומים ביחסים קבועים.

3. ג׳יי. ג׳יי. תומסון (J. J. Thomson) – 1897

רעיון מרכזי:
גילה את האלקטרון והציע שהאטום הוא כדור טעון חיובית שבתוכו פזורים אלקטרונים שליליים –
כמו “פודינג עם צימוקים”.

4. ארנסט רתרפורד (Ernest Rutherford) – 1911

רעיון מרכזי:
רוב מסת האטום ורוב המטען החיובי מרוכזים בגרעין קטן וצפוף,
והאלקטרונים נעים סביבו בחלל ריק.

5. נילס בוהר (Niels Bohr) – 1913

רעיון מרכזי:
האלקטרונים נעים סביב הגרעין במסלולים קבועים (רמות אנרגיה),
ויכולים לעבור בין הרמות רק על ידי בליעה או פליטה של אנרגיה.

6. ארווין שרדינגר (Erwin Schrödinger) – 1926

רעיון מרכזי:
האלקטרון מתואר כגל של הסתברות – אי אפשר לדעת בדיוק את מקומו,
רק היכן יש סיכוי למצוא אותו (ענן אלקטרונים).

7. ג׳יימס צ׳אדוויק (James Chadwick) – 1932

רעיון מרכזי:
גילה את הנייטרון, חלקיק חסר מטען הנמצא בגרעין יחד עם הפרוטון,
מה שמסביר את מסת האטום ואת יציבותו.