# data[].attributes.body
Okvirni dogovor o stvaranju zajedničke države postignut je u srpnju 1917. godine na otoku Krfu (krfska deklaracija)

Tijekom prvog svjetskog rata srpski, hrvatski i slovenski političari su pregovarali s predstavnicima Kraljevine Srbije o stvaranju zajedničke države Južnih Slavena. Ona bi obuhvaćala područja Austro-Ugarske Monarhije (na kojima su živjeli Hrvati, Slovenci i Srbi), Srbiju i Crnu Goru.

# data[].attributes.headline
Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata, i Srba. 

# data[].attributes.subject
Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata, i Srba. 

# data[].attributes.body
U Zagrebu je početkom listopada 1918. godine osnovano Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata, i Srba. Kako se približavao kraj rata i poraz Austro-Ugarske jasno je da je blizu željeno osamostaljenje. Narodno vijeće SHS bilo je najveće političko tijelo južnoslavenskih zemalja Monarhije. Vodstvo Vijeća činili su slovenski političar Anton Korošec (kao predsjednik), Ante Pavelić i Svetozar Pribičević kao potpredsjednici.

Nekoliko dana prije kapitulacije Austro-Ugarska Monarhije (29. listopada 1918. godine u Zagrebu) sastao se na izvanrednoj sjednici Hrvatski sabor i donio dvije važne odluke:

1. prvom odlukom su prekinute sve državnopravne veze Trojedne Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije s Kraljevinom Ugarskom i Carevinom Austrijom. Trojedna je Kraljevina proglašena neovisnom te je ušla u zajedničku Državu Slovenaca, Hrvata i Srba.

2. drugom je odlukom Sabor svoje ovlasti prenio na Narodno vijeće SHS, čime je ono postalo vrhovno tijelo vlasti u novonastaloj državi.

Stjepan Radić upozorava na oprez, najprije bi trebalo odrediti uvjete ujedinjenja  i zauzima se za to da nova država bude federativna republika. Svetozar Pribičević želi da država bude centralistička monarhija.

Jedinstveno Kraljevstvo Srba, Hrvata i Slovenaca.

Regent Aleksandar Karađorđević je 1. prosinca 1918. godine proglasio ujedinjenje Države Slovenaca, Hrvata i Srba. Novonastala monarhija bila je organizirana centralistički, a ne federativno. Radić je u jednom trenutku slikovito upozorio:“ Ne srljajte kao guske u maglu.“

# data[].attributes.body
Višestranački izbori održani su potkraj studenog 1920., dvije godine nakon nastanka Kraljevine SHS. Uvedeno je opće pravo glasa za punoljetne muškarce (starije od 21 godine). Žene i dalje nisu mogle glasati. Najviše glasova je dobila Demokratska stranka. Treća prema broju mandata, bila je Komunistička partija Jugoslavije (KPJ) dok je četvrta stranka prema broju mandata bila je Hrvatska pučka seljačka stranka (HPSS).

Potkraj 1920. godine Obznanom je ozakonjena mogućnost političkih progona. Uspjeh komunista na prvim izborima i val štrajkova koji se širio zemljom. Premda je Obznana ponajprije bila usmjerena protiv komunista, ugrožene su građanske slobode svih građana.

# data[].attributes.body
Vidovdanski ustav je izglasan 28. lipnja 1921. godine, na pravoslavni blagdan sv. Vida. Suprotno odredbama Krfske deklaracije i odlukama Narodnog vijeća SHS ustav je prihvaćen običnom (natpolovičnom) većinom. Takav je  nepotpuni parlament jedva skupljenom natpolovičnom većinom donio Vidovdanski ustav. Hrvatska je posebnost nestala podjelom na 33 oblasti i ukidanjem Hrvatskoga sabora.

# data[].attributes.body
Stjepan Radić je održao govor u Vrpolju 13. listopada 1924. godine:“ Odnošaj Hrvata prema Srbima je jasan. Može se sa bratom biti najbolji brat, ali ja radim na svojem ti na svojem. Mi možemo zajedno gospodariti, ali ti nećeš mojoj djeci rezati kruha, jer bi pretanko odrezao. (…) Hrvatska… treba da bude potpuno ravna Srbiji ili dvije sestre, ali svaka k sebi. Podvaljivanjem se ne može voditi prava narodna politika.“

1925. godine odlučio se na još jednu promjenu taktike: priznao je monarhiju i Vidovdanski ustav, a ime stranke promijenjeno je u Hrvatska seljačka stranka (HSS).

Seljačko-demokratsku koaliciju (SDK)

Slična stajališta Pribićevićeve Samostalne demokratske stranke i Radićeve Hrvatske seljačke stranke potaknula su 1927. godine povezivanje tih stranaka u Sosijal-demokratsku koaliciju (SDK).

Smrt Stjepana Radića

Tijekom jedne od rasprava, 20.lipnja 1928. godine zastupnik Radikalne stranke Puniša Račić pucao je u hrvatske zastupnike. Ubio je Pavla Radića i Đuru Basaričeka, a ranio Stjepana Radića, Ivana Pernara i Ivana Granđu. Stjepan Radić je nakon operacije u Beogradu prevezen u Zagreb i umro od posljedica tog ranjavanja u kolovozu iste godine. Predsjedničko mjesto u HSS-u preuzeo je Vladko Maček.

# data[].attributes.headline
Šestosiječanjska diktatura iz 1929. godine

# data[].attributes.subject
Šestosiječanjska diktatura iz 1929. godine

# data[].attributes.body
Krizu u zemlji iskoristio je kralj Aleksandar te je ukinuo Vidovdanski ustav i raspustio Narodnu skupštinu. Ta odluka je objavljena 6. siječnja 1929. godine i po tome je dobila naziv. Zabranjene su političke stranke koje su u imenu nosile nacionalno obilježje.

Krajem godine ime države je promijenjeno u Kraljevina Jugoslavija. Država je podijeljena na devet banovina.

Ograničene su građanske slobode, uvedena cenzura i sustavni progon političkih protivnika režima.

U zatvoru su završili Vladko Maček i Svetozar Pribićević.

1930. godine utemeljena je organizacija Ustaša čiji je cilj bio oružana borba za osamostaljenje Hrvatske. Hrvatska seljačka stranka je zagovarala politički otpor diktaturi unutar Kraljevine Jugoslavije.

# data[].attributes.headline
Atentat na kralja Aleksandra i osnivanje Banovine Hrvatske

# data[].attributes.subject
Atentat na kralja Aleksandra i osnivanje Banovine Hrvatske

# data[].attributes.body
Atentat na kralja Aleksandra izveden je za vrijeme njegova posjeta Marseilleu (1934. godine) prilikom kojega su ubijeni kralj Aleksandar i ministar vanjskih poslova Louis Barthou.

Vlast je tada preuzelo tročlano namjesništvo kneza Pavla koje nije željelo promjene.

Nesrpski narodi su i dalje nezadovoljni i tražili rješavanje tzv. hrvatskog pitanja. Vrlo je izražena gospodarska i porezna nejednakost. Makedonci nisu priznati kao zaseban narod, Albancima je oduzimana zemlja i na nju se naseljavalo srpsko stanovništvo.

Dragiša Cvetković i Vladko Maček su 26. kolovoza 1939. u Zagrebu potpisali Sporazum Cvetković-Maček i njime je stvorena Banovina Hrvatska. Maček je imenovan potpredsjednikom Cvetkovićeve vlade.

# data[].attributes.body
Premda je sporazumom Cvetković-Maček stvorena autonomna Banovina Hrvatska, čime su srušeni dotadašnji centralizam i nacionalni unitarizam, dio hrvatskih političara njime nije bio zadovoljan. Banom je imenovan Ivan Šubašić, član HSS-a.

Pet dana nakon potpisivanja sporazuma Njemačka je napala Poljsku i time započela Drugi svjetski rat koji je ubrzo zahvatio i Jugoslaviju te je Banovina Hrvatska prestala postojati.

# data[].attributes.headline
Izvještaj Foreign Office (britansko Ministarstvo vanjskih poslova) - travanj 1939. godine

# data[].attributes.subject
Izvještaj Foreign Office (britansko Ministarstvo vanjskih poslova) - travanj 1939. godine

# data[].attributes.body
U navedenom izvještaju britanskog Ministarstva vanjskih poslova opisno je pokazan interes kneza Pavla. U interesu mu je bilo što prije postići sporazum s hrvatskom stranom te granica između Srbije i Hrvatske

# data[].attributes.body
Vođa Hrvatske seljačke stranke je 14. kolovoza 1938. godine došao u Beograd i govorio skupu od 80 000 Srba iz Beograda i Šumadije (središnja Srbija) o nepravdama u Hrvatskoj.

Spomenuo je jedan otok u Dalmaciji gdje vlada neograničen teror policije.