# data[].attributes.body
És el compositorde música decinemamés reeixit, popular i conegut de tots els temps.

És el compositor elegit per a Steven Spiel bergi és la persona viva que ha rebut més nominacions a l'Oscar amb 48, vencent en cinc ocasions. Sovint és considerat com l'artífex del retorn de les grans bandes sonores simfòniques. L'any 1948 John Williams i la seva família s’instal·laran a Los Angeles , on ingressà a la Universitat de califòrnia Los Angeles . A més estudià composició amb Mario castelnuovo- Tedesco que també va ser mestre d'un altre gran compositor de bandes sonores, Jerry Goldsmith. Després del seu servei militar a les Forces Aèries, tornà a Nova York i ingressà a la famos aJulliard School, una de les més prestigioses escoles de musica dels Estats Units, amb alumnes tan famosos com Philip Glass i Itzhak Perlmanon rebé classes de piano de Rosina Lhevinne . A Nova York treballà com apianista de jazz.

Obras

A partir d'una de les seves obres més importants, la banda sonora de la pel·lícula de:

Star wars(1977),

superman (1978),

ET l’extraterrestre(1982),

Indiana jones and the Last Crusade(1984),

sol en casa(1990),

Jurassic park(1993),

Saving Private Rayn (1998), i les tres primeres entregues del cicle de Harry Poter.

# data[].attributes.attachment_link.title
El Herrero (1922) - Buster Keaton - Película Completa

# data[].attributes.attachment_link.description
Un gran clásico del cine mudo de la mano de Buster Keaton: "El Herrero" estrenada en el año 1922. Título original: The Blacksmith (en inglés) Cine Mudo. Película Completa.

# data[].attributes.body
El cinema mut és aquell cinema en què no hi ha so sincronitzat i consisteix únicament en imatges. La música que acompañava les pel · lícules es tocava en directe amb piano, orquestrina, etc. S’interpretaven peces clàssiques i melodies populars.

Des de les primeres pel·lícules de Louis Le Prince (1888) i dels Germans Lumière (1895) fins a The Jazz Singer, el 1927, el cinema va ser majoritàriament mut.

L'era del cinema mut va durar aproximadament tres dècades, començant en la de 1890 i culminant a finals de la de 1920. Durant aquest temps, les pel · lícules mudes van anar evolucionant i van passar de ser una novetat en potència a convertir-se en un dels pilars fonamentals del art i l'entreteniment.

Als anys 20, van aparéixer les películ·les amb so. El van anomenar el cinema sonor.

Les persones que van ser més famoses tocant música quan la gent estava veient la pel·lícula van ser: Steven Ball, Rosa Rio, Ben Model i Neil Brand.

# data[].attributes.attachment_link.title
King of Pride Rock, Hans Zimmer (The lion King)

# data[].attributes.body
Led Zeppelin, Queen, Black Sabbath i Deep Purple; aparició del hard rock i del heavy metal, arrels del doom metal.

Neix el funk a partir del soul, amb James Brown com cap visible i amb altres artistes com Sly & The Family Stone o GerogeClinton aportant-hi diferents perspectives al gènere. Tots ells, juntament amb Marvin Gaye, Isaac Hayes o Curts Mayfield, donarien lloc al moviment blaxpoitation i serien fundamentals pel desenvolupament de la posterior música disco.

# data[].attributes.headline
Efectes Especials (Trailer Need for Speed)

# data[].attributes.subject
Efectes Especials (Trailer Need for Speed)

# data[].attributes.body
Ivan i Lucia

# data[].attributes.body
Sorgeix la musica beat de la ma dels discs dels Beatles. Altres grups destacats foren The Searchers, The Hollies, Herman's Hermits i The Dave Clark Five.

La Invasió Britànica; Els Beatles,Els Rollings Stones, The Kinks, Small Faces, The Who. Neix el moviment mod, liderat per alguns d'aquests grups.

En molts d'aquests grups es faria patent una forta tendència blues rock, de la que serien grans exponents Janis Joplin i la seva banda Big Brother & The Holding Company, a més de formacions com Canned Heat.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Mission OST- La Misión BSO- Ennio Morricone

# data[].attributes.attachment_link.description
Banda Sonora Original de la película "La Misión" (1986),interpretada por Jeremy Irons, Robert de Niro y Liam Nelson, cuya música está compuesta por Ennio Morricone bajo el título "Gabriel's Oboe", -------- Original Soundtrack from the movie "The Mission" (1986) starring by Liam Nelson, Robert de Niro and Jeremy Irons.

# data[].attributes.body
de Bruce Beresford, una altra llargmetratge de gran èxit i també guanyador de l'Oscar a la millor pel·lícula, per a la qual Zimmer guanya un Grammy i fuig de la seva sonoritat habitual demostrant poder compondre també en altres estils.

# data[].attributes.attachment_link.title
01 Driving - Hans Zimmer - Driving Miss Daisy Score

# data[].attributes.headline
Pel·lícules més importants dels 90 (Alba Villaécija i Borja Mu

# data[].attributes.subject
Pel·lícules més importants dels 90 (Alba Villaécija i Borja Mu

# data[].attributes.body
-Pulp Fiction (1994)

-Cadena perpetua (1994)

-Parque jurásico (1993)

-El silencio de los corderos (1991)

-Matrix (1999)

-Terminator 2: El juicio final (1991)

-Toy Story (1995

# data[].attributes.body
Aquesta pelicula la va fer Barry Levinson. Quan Han va escriure la banda sonora d'aquesta pelicula la seva carrer va fer un gir important.

La música, utilitzada en multitud d'anuncis i tràilers, marca l'estil inconfusible d'aquest compositor i li va merèixer la seva primera nominació als Oscars.

# data[].attributes.headline
Pel·lícules més importants dels 80 (ALba Villaécija i Borja Muriana)

# data[].attributes.subject
Pel·lícules més importants dels 80 (ALba Villaécija i Borja Muriana)

# data[].attributes.body
-El resplandor (1980)

-Regreso al futuro (1985)

-En busca del arca perdida (1981)

-E.T. El extraterrestre (1982)

-Indiana Jones y la última cruzada (1989)

-Terminator (1984)

-Jungla de cristal (1988)

# data[].attributes.body
1-RAIN MAN
2-DRIVING MISS DAISY
3-THELMA & LOUISE
4-THE POWER OF ONE
05-THE LION KING
06-CRIMSON TIDE
07-AS GOOD AS IT GETS
08-THE THIN RED LINE
09-THE PRINCE OF EGYPT
10-GLADIATOR
11-PEARL HARBOR
12-THE LAST SAMURAI
13-PIRATES OF THE CARIBBEAN: THE CURSE OF THE BLACK PEARL
14-BATMAN BEGINS
15-THE DARK KNIGHT

# data[].attributes.body
Va fer la banda sonora d'aquesta pel·lícula, Star Strek : The Motion Picture, feta per Robert Wise.

# data[].attributes.headline
Dirty Dancing música prestada ( Cristina  i Beatriz )

# data[].attributes.subject
Dirty Dancing música prestada ( Cristina  i Beatriz )

# data[].attributes.body
Canción original de christina Aguilera

# data[].attributes.attachment_link.description
Katey and Javier forever... Dirty Dancing 2 is amazing film.. :-)

# data[].attributes.body
En aquesta escena de Trainspotting, la cançó Lust for life de Iggy Pop acompanya a l'acció de l'escena. El ritme ràpid de la cançó acompanya a la persecució.

# data[].attributes.body
A la fi de la dècada dels 90 es va marcar un punt de partida de la digitalització del cinema. En un primer moment, transformar imatges analògiques en digitals per poder manipular-les amb un ordinador va ser alguna cosa únicament reservat per millorar els efectes especials d'alguna producció particular,la música actualment esta gravada i per tant es com una pista que només s'ha de posar en programa d'edició.

# data[].attributes.body
Destaca la banda sonora de Titanic per que aconsegueix un fort reconeixement mundial i també per que va ser la pel·lícula més taquillera de tots els temps.

També va participar fent bandes sonores en pel·lícules tant conegudes com aquestes.

2009: Avatar

2008: El noi del pijama de ratlles

2008: Les cròniques de Spiderwick

1997:Titanic

1995: Casper

1986: Aliens

1984: Star Trek III: The Search for Spock

1982: Star Trek II: The Wrath of Khan

# data[].attributes.body
Podem observar una fotografia d'en James.

# data[].attributes.body
Composada en 1997.

Minut 36, the death of Titanic.

# data[].attributes.headline
FUNCIONS D'UNA BANDA SONORA (pablo y plaza)

# data[].attributes.subject
FUNCIONS D'UNA BANDA SONORA (pablo y plaza)

# data[].attributes.body
La banda sonora té diferents funcions: •Ambientar la epoca i el lloc on succeix la pel•lícula. •Crear el to i l’atmosfera de la pel•lícula. •Accelerar o retardar el ritme de la pel•lícula segons l’acció que passi. •Substituir diàlegs innecesaris. •Mitjançant la técnica del leitmovit s’atribueix a cada personatge o acció un tema musical que es repeteix cada vegada que apareix. En aquesta escena de Trainspotting, teni l’exemple de com la música acompanya a accelerar el ritme de la pel•lícula. Si aquesta escena no hagués tingut una música ràpida com Lust for life de Iggy Pop, les escenes no ens haurien donat sensació de rapidesa.

# data[].attributes.body
És un compositor de cinema estatunidenc nominat nou vegades per l'Oscar, aconseguint-ne dos per Titanic.

El seu estil s'alimenta a partir de la seva simfonía.

Va estudiar en la Royal College of Music.

Se'l conegueix per la seva integració d'elements corals i electrònics en moltes de les seves bandes sonores.

Va començar els seus passos en el món del cinema, a partir d'aqui escriu pel·lícules de baix pressupost com (Humanoids drom the Deep) i (Battle Beyond the Stars) fent-se ell mateix molt conegut.

Recentment Horner ha acabat la banda sonora de la pel·lícula de Steve Zaillian, All the King's Men molt interessant.

# data[].attributes.headline
Danny Elfman (Alba Villaécija i Borja Muriana)

# data[].attributes.subject
Danny Elfman (Alba Villaécija i Borja Muriana)

# data[].attributes.attachment_link.description
It was an honor to serve you since 2012. Last year Checkthis Corporation sold its assets and it's time for the founders to turn the page and explore many other crazy ideas. On May 31st checkthis.com has stopped its operations and all content has been removed from our servers. Thank you!

# data[].attributes.headline
Cinema 80's 90' (Alba Villaécija i Borja Muriana 

# data[].attributes.subject
Cinema 80's 90' (Alba Villaécija i Borja Muriana 

# data[].attributes.attachment_link.description
It was an honor to serve you since 2012. Last year Checkthis Corporation sold its assets and it's time for the founders to turn the page and explore many other crazy ideas. On May 31st checkthis.com has stopped its operations and all content has been removed from our servers. Thank you!

# data[].attributes.body
Cristina Galán

La Banda Sonora ( BSO ) condiciona la manera com percebem i interpretem la imatge. Una mateixa seqüència d'imatges ot canviar bastant si canviem la seva banda sonora ( BSO ) .  Per la importància que adquireix dins d'una pel · lícula, és convenient precisar quins elements componen una banda sonora :  - La paraula . Més freqüentment en el diàleg , a més d'altres aplicacions com són el comentari o veu en off i els monòlegs . Té gran poder significatiu en la imatge audiovisual .

- La música . Per la seva força evocadora , la música s'associa a la imatge per crear l'ambient convenient , exposar situacions sense explicació verbal , donar fluïdesa al desenvolupament dels esdeveniments , reforçar els sentiments que es volen transmetre o enllaçar plans o seqüències .

- Efectes sonors o ambientals . Contribueixen a la sensació de realisme . Els sorolls subratllen l'acció i evoquen la imatge .

- Silenci . Forma part d'una banda sonora ben com a pausa ( entre diàlegs , sorolls i música ) o bé com a recurs expressiu propi ( per provocar dramatisme , angoixa , etc ) . En ocasions, el silenci pot ser més expressiu que la paraula o el suport musical .

D'aquests elements , el que les indústries comercialitzen és la música o so no diegètic . En moltes ocasions , aquesta es converteix en l'element més identificatiu de la pel · lícula .

# data[].attributes.body
Cristina Galán

# data[].attributes.body
Cristina Galán

# data[].attributes.attachment_link.title
Grease - You're The One That I Want [HQ+Lyrics]

# data[].attributes.body
Cristina Galán

# data[].attributes.body
Cristina Galán

Dirty Dancing

# data[].attributes.attachment_link.title
Dirty Dancing - Time of my Life (Final Dance) - High Quality

# data[].attributes.body
Cristina Galán

# data[].attributes.attachment_link.title
TADEO JONES ONE DIRECTION WHAT MAKES YOU BEAUTIFUL (BANDA SONORA)

# data[].attributes.headline
Supermassive Black Hole ( Muse)  Música prestada  

# data[].attributes.subject
Supermassive Black Hole ( Muse)  Música prestada  

# data[].attributes.body
Cristina Galán

# data[].attributes.body
Cristina Galán

# data[].attributes.attachment_link.description
Este es un ejemplo de música prestada de la película Valkiria para un trabajo de música. La música prestada es de "Valkiria" de Wagner.

# data[].attributes.headline
Banda Sonora (Beatriz Vaca y Cristina Galan)

# data[].attributes.subject
Banda Sonora (Beatriz Vaca y Cristina Galan)

# data[].attributes.body
Una banda sonora pot ser música gravada d'acompanyament i sincronitzada a les imatges d'una pel·lícula, un programa de televisió o un vídeo joc. També, el terme es pot referir a la música llançada com a àlbum, realitzada com a acompanyament d'una pel·lícula, programa o joc, i com l'àrea física d'una pel·lícula amb so sincronitzat. Les bandes sonores també poden complir la funció d'expressar, a través de música vocal o instrumental, la qual cosa les imatges no poden per si soles. Per crear una banda sonora els primers passos d'aconseguir-ho va ser tractar de fer funcionar conjuntament un projector i un fonògraf. Quan el cinema era mut, en moltes ocasions hi havia acompanyament musical. No obstant això, la majoria de les vegades, la música no coincidia amb l'acció del film i, en realitat, les bandes musicals només estaven per simular els sorolls de les bobines de les cintes. Les primeres bandes sonores acceptades són la composició de “Camille Saint-Saëns” per a la pel·lícula “L'Assassinat del Duc de Guisa” en 1908, i la partitura de “Mihail Ippolitov-Ivanov” per a la pel·lícula “Stenka Razin”. Va ser important és la creació del cronògraf, que va aconseguir sincronitzar millor el fonògraf amb les imatges projectades. Temps després, les companyies nord-americanes General Electric i Western Electric van realitzar recerques que els van permetre crear sistemes per logar incloure el so en la mateixa pel·lícula. Entre les primeres pel·lícules amb so es troben “El Cantant deJazz (1927)” i “Lights Of New York (1928)”. El que diu molt del concepte és el seu nom en anglès, el "soundtrack"; un "track" és una banda o pista en un enregistrament, i inicialment per a una pel·lícula els diàlegs, els efectes de so i la música van en pistes separades, que finalment es barregen obtenint el so que escoltem al cinema. Només des dels anys 50 és que s'escolta parlar d'àlbums de música exclusivament de "sountracks"; un terme important associat és el "OST", en anglès "Original Sountrack", o sigui banda sonora original de la pel·lícula, perdiferenciar-la d'altres versions i covers. A partir els anys 60, les bandes sonores van adquirir un caràcter més comercial, especialment per vendre àlbums, considerant la popularitat d'alguns artistes com The Beatles. La tecnologia ha permès que les bandes sonores siguin una part essencial d'una pel·lícula, permetent intensificar les emocions que ella vol transmetre. A més, ha permès la popularitat mundial de grans artistes com és el cas de “Celine Dion” amb la banda sonora de la pel·lícula “Titanic”, o “Whitney Houston” amb la banda sonora de la pel·lícula “El Guardaespatlles”.

# data[].attributes.body
Aquest vídeo es una obra de Jerry on va composar-la per la banda sonora de la pel·lícula de Looney Tunes. És una sèrie de dibuixos animats de la companyía Warner Bros que va començar la seva trajectòria oficialment en 1930.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suite includes: Tasmanian Devil, Jungle Scene, Pressed Duck, Re-Assembled and Merry Go Round Broke Down

# data[].attributes.body
Es denomina música “prestada” a la composició musical que ja existia amb
antelació a la realització d'una pel·lícula. Com vam veure, aquest recurs ja va ser emprat
en les albors del cinematògraf, i fins i tot amb el cinema mut. Les interpretacions en
un piano, òrgan o petita orquestra que es duien a terme mentre es projectaven
les imatges solien pertànyer habitualment al repertori clàssic. Així, un recurs
molt habitual era l'ocupació de sonates o moviments de simfonies de *Beethoven,
Mozart, etcètera, en funció de les escenes que es volia “decorar”. Actualment, aquest
recurs se segueix utilitzant, hagut de principalment a diversos factors com són el fet
(discutible) que emprant una obra del repertori clàssic ningú s'atreviria a
posar en dubte la seva qualitat (Beethoven, Mozart, Vivaldi, Albinoni), o la qüestió
monetària, ja que evidentment sempre surt menys costós per a la producció
pagar els drets a la casa discogràfica de la qual es va a fer ocupació de la
interpretació que pagar el treball d'una composició original. Això, sense comptar amb
els riscos de no trobar amb un compositor de bandes sonores que sàpiga traslladar
a sons el que el director de la pel·lícula té en el cap o simplement perquè el
director i/o muntador no han sabut “empalmar” els diferents plànols i seqüències
amb el ritme i to que requereix la música que s'ha compost expressament per a
elles.

# data[].attributes.body
Aquesta obra va ser feta al 1983 per acompanyar la pel·lícula dels Gremlins, pel·lícula de Joe

# data[].attributes.body
Durant la seva llarga carrera, Ennio Morricone ha

rebut diversos premis entre els quals 8 Nastri d’Argento, 5 Bafta, 5 nominacions a l'Oscar, 7 David vaig donar Donatello, 3 Golden Globe, 1 Grammy Awards, 1 European Film Award, a més del León d'Or i l'Oscar a la Carrera.
En el 2009 el President de la República Francesa, Nicolás Sarkozy, ha signat un decret que nomena al Mº Ennio Morricone el grau de Caballero en l'ordre de la Legió d'Honor.
En camp discogràfic, ha rebut 27 Discos d'Or, 7 Discos de Platí, 3 Targas d'Or i en el 1981 el premi de la “Crítica discogràfica” per la música en la pel·lícula “El Prat”. La banda sonora de la pel·lícula El bo, el lleig i el dolent ha estat incluída en els nous ingressos del Grammy Hall of  Fame 2009.

# data[].attributes.body
Va néixer el 10 de febrer de 1929 a Pasadena ( Califòrnia ) , encara que va créixer a Los Angeles . Des dels 6 anys realitza estudis musicals amb el pianista Jacob Gimpel i el compositor Mario Casternuovo - tudesco . El 1950 va aconseguir un treball com mecanògraf a la cadena de ràdio ' CBS ' , però aviat va començar a compondre música per als seus programes en viu i va romandre allí fins a 1960 . La seva primera composició la va realitzar per a la sèrie de televisió ' Studio one ' ( 1948 ) . Per a l'emissora , va compondre moltes altres bandes sonores com la dels espais ' Romanç ' i ' CBS Ràdio Workshop ' . Durant aquesta dècada també va realitzar la música per a una dotzena de sèries de televisió com ' Gunsmoke ' ( 1955 ) , ' Playhouse 90' ( 1956 ) o 'The twilight zone ' ( 1959 ) . D'aquesta etapa és la seva primera pel · lícula amb crèdits , titulada ' Black patch ' ( 1957 ) , ja que anys abans , el 1952 , havia participat en la banda de ' Your say Bother to knock ' ( Boira en l'ànima ) . També va participar en films de terror com ' Alien ' , el 1979 , i d'acció com ' Desafiament total ' , el 1990 . Va posar música a pel · lícules policíaques , western , ciència ficció o comèdies de directors com John Huston , Sam Peckinpah , Otto Preminger o Robert Wise , encara que ell prefereix les cintes de petit format i intimista , com ' Chinatown ' ( 1974 ) o ' La casa Rússia ' ( 1990 ) . Altres bandes sonores que li van donar fama van ser ' Patton ' , el 1970 ; ' Papillon ' , el 1973 ; ' Gremlins ' , el 1984 ; ' Instint Bàsic ' , el 1992 , i ' L.A. Confidential ' , el 1997 . Va dirigir orquestres simfòniques des que el 1969 va debutar amb la Southern Califòrnia Chamber Symphony , amb la interpretació del seu cantata " Christus Apollo " . Ha estat al capdavant de diverses orquestres per a concerts als Estats Units, Gran Bretanya , Canadà . Al desembre de 1997 va donar els seus totes les seves partitures , des de ' Black path ' fins a ' Congo ' , a l'Acadèmia d'Arts i Ciències Cinematogràfiques d'Hollywood , mentre que la resta de les seves composicions per al cinema passarien a poder de l'Acadèmia als dos anys de la seva estrena . A ell es deu la música de l'himne oficial de la cerimònia dels Oscars que es va estrenar en l'edició de març de 1998 . Optar a l'Oscar en 17 ocasions pel seu treball en pel · lícules com ' Freud ' ( 1962 ) , 'El planeta dels simis ',' Patton ',' Chinatown ',' el vent i el lleó '( 1975 ),' Els nens del Brasil ',' Star Trek ',' Poltergeist ',' Sota el foc ',' Instint bàsic ',' L' Confidential ' o' Mulan ' , però només va aconseguir l'estatueta el 1977 per' La profecia ' . Les seves composicions musicals també van ser reconegudes amb cinc premis Emmy : ' The Red Pony ' , el 1973 ; ' QB VII , Parts 1 & 2 ' , el 1975 ; ' Babe ' , el 1976 ; ' Masada : Episode 2' , el 1981 ; i ' Star Trek : Voyager ' , el 1995 . També va ser nominat en vuit ocasions als Globus d'Or , en la majoria dels casos per les mateixes partitures per les que va ser finalista als Oscars . Jerry Goldsmith va morir el 22 de juliol de 2004 als 75 anys a casa de Beverly Hills .

# data[].attributes.body
Des de 1960 el Maestro Morricone ha musicat més de 400 pel·lícules treballant amb diferents directors italians i internacionals (entre ells Sergio Leone, Gillo Pontecorvo, Pier Paolo Pasolini, Bernardo Bertolucci, Giuliano Montaldo, Lina Wertmuller, Giuseppe Tornatore, Brian De Palma, Roman Polanski, Warren Beatty, Adrian Lyne, Oliver Stone, Margarethe Von Trotta, Henry Verneuil, Pedro Almodovar, Roland Joffè). Entre les seves pel·lícules més destacades recordem: La Batalla de Alger, Sacco i Vanzetti, Cinema Paradiso, La llegenda del pianista en l'Oceà, Malena, Els Intocables, Érase una vegada a Amèrica, La Missió, Gir a l'Infern.
La seva producció de música absoluta comprèn més de 100 composicions escrites des de 1946 fins avui. Alguns títols: Concerto per orchestra 1 (1957); Frammenti vaig donar Eros (1985); Rag in Frantumi (1986); Cantata per L’Europa (1988); UT, per tromba, archi i percussioni (1991); Ombra vaig donar Lontana Presenza (1997); Voci dal Silenzio (2002); Sicilo ed altri Frammenti (2006); Vuoto vaig donar Anima Piena (2008).

Ennio Morricone ha dirigit diverses orquestres a tot el món, entre les quals l'Orquestra de l'Acadèmia de Santa Cecilia en diferents estacions simfòniques. De la mateixa manera recordem també l'adreça de l'Orquestra Filharmònica de la Scala, l'Orquestra del Teatre d'òpera de Roma, l'Orquestra Nacional de Brasil, l'Orquestra de la Ràdio Bavarese Mònaco Rundfunk, la London Symphony Orchestra, l'Orquestra Simfònica Búlgara, l'Orquestra i el Cor de la Radiotelevisió Espanyola. A més treballa frequentemente amb l'Orquestra Roma Sinfonietta per als nombrosos concerts a Itàlia i a l'estranger i per a l'enregistrament de música per al cinema. El 2 de Febrer del 2007 el Maestro Morricone, amb l'Orquestra Sinfonietta, ha dirigit un important concert en l'Assemblea General de les Nacions Unides per celebrar l'assentament del nou Secretari General de l'ONU, Banki Moon.

# data[].attributes.body
Hans Florian Zimmer va néixer a Frankfurt, Alemanya el 12 de

setembre de 1957,  és un compositor de cinema nacionalitzat

estatunidenc des que viu a Los Angeles.

Nominat set vegades a l'Oscar i guanyador en una d'elles per The Lion King, amb més de cent bandes sonores.

Treballs a Londres

A finals dels anys 70 es trasllada a Londres on treballa realitzant jingles per a la companyia de publicitat Air Edel Associates. Allà hi coneix Trevor Horn, amb qui junt amb Geoffrey Downes van crear The Buggles, produint la cançó d'èxit de principis dels 80 Video Killed the Radio Star, a partir de la qual van realitzar el disc The Age of Plastic.

Rain Man

La seva carrera fa un gir important aquell mateix any (1988) gran part del món cinematogràfic es fixa en un jove compositor que escriu una música rítmica en una pel·lícula que va tenir un èxit increïble aquell any: Rain Man de Barry Levinson, que guanyava l'Oscar a la millor pel·lícula. La música, utilitzada en multitud d'anuncis i tràilers, marca l'estil inconfusible d'aquest compositor i li va merèixer la seva primera nominació als Oscars.
Després de l'èxit de Rain Man, l'any 1989 Hans Zimmer s'integra a Hollywood i realitza dos treballs molt importants: Black Rain de Ridley Scott on combina els seus habituals sons de sintetitzador amb sons orientals referents a la pel·lícula, aconseguint una atmòsfera sorprenent; i Tot passejant Miss Daisy (Driving Miss Daisy) de Bruce Beresford, una altra llargmetratge de gran èxit i també guanyador de l'Oscar a la millor pel·lícula, per a la qual Zimmer guanya un Grammy i fuig de la seva sonoritat habitual demostrant poder compondre també en altres estils.

# data[].attributes.body
Ennio Morricone va néixer a Roma el 10.11.1928.
Durant la seva carrera es va posar a la prova en totes les especialitats de composició musical:  en la música absoluta com en la música aplicada, primer com orquestador i director en el camp discogràfic, després com a compositor per al teatre, la ràdio, la televisión i el cinema.

En el 1946 obté el diploma de Trompeta en el Conservatori i aconsegueix el primer treball com a arranjador per al teatre de varietat; en el 1947 ho contracten com a compositor de música per a teatre; en el 1953 realitza el primer arranjament per a una sèrie de transmissions per a la ràdio.
En el 1954 es diploma en Composició en el Conservatori amb la guia de Goffredo Petrassi.
En el 1958 és contractat per la Rai com a assistent musical, però renuncia el primer dia de treball. La seva carrera com a compositor de música per a pel·lícules s'inicia en el 1961 amb El Federal de Luciano Salce; però amb les pel·lícules western de Sergio Leone –Per un Puny de Dòlars (1964), La mort tenia un preu (Per qualche dollaro in più 1965), El bo, el lleig i el dolent (1966), Érase una vegada a Amèrica (1968), Ajup-te, maleït (1971)- es converteix famós a tot el món.
En el 1965 forma part del Grup d'Improvisació Nova Consonància; en el 1984, al costat d'altres compositors funda a Roma l'I.r.te.M (Institut de Recerca per al Teatre Musical).