# data[].attributes.body
Den gode problemstilling.docx

# data[].attributes.body
Folkeforsikring
Understøttelse
Ulykkesforsikring
Offentlig forsorg

# data[].attributes.headline
Hvordan hjalp Kanslergadeforliget Danmark? 

# data[].attributes.subject
Hvordan hjalp Kanslergadeforliget Danmark? 

# data[].attributes.body
Der var stor økonomisk krise i Danmark pga. første verdenskrig og pga. kornpriserne var faldet. Der var virkelig meget økonomisk pres både på landet og i byerne, der resulterede i at alle de storepartier slog sammen i et forsøg til at løse krisen den økonomiske krise. Så kanslergadeforliget havde en stor virkning på den måde at politikerne og den daværende statsminister Torvald Stauning fik lavede aftaler omkring at landmændene fik hjælp til at afvikle deres gæld og de fik støtte til eksporten af deres vare. det blev forbudt at strejke og lockout.

Hvordan skulle Kanslergadeforliget løse Danmarks økonomiske problemer?
kanslergadeforliget hjalp Danmark ved at man kom til enighed omkring at socialreformen skulle hjælpe Danmark på mange måder ved fx økonomien.

# data[].attributes.body
i 1933 den 30 januar blev den største danske politiske forlig i Thorvald Staunings regeringstid

Adolf Hitler sværges ind som rigskansler i Tyskland.

# data[].attributes.headline
hvordan ramte den økonomiske krise Danmark i 1930'erne?

# data[].attributes.subject
hvordan ramte den økonomiske krise Danmark i 1930'erne?

# data[].attributes.body
Danmark gik ind i en stor økonomiskrise. Den økonomiske krise ramte blandt andet landbruget. Landbruget fik problemer med afsætning og priser. Kornpriserne faldt drastisk og det skabte problemer for landbruget. Landboere blev ramt af en stor gældkrise og efterfølgende tvangsauktion. I 1931 mærkede også byerne krisen i form af virksomhedskrak og en massiv arbejdsløshed, som i 1932 steg til over 40%.

# data[].attributes.body
Hvilken indflydelse har kanslergadeforliget haft på eftertidens Danmark?
kanslergadeforliget har på mange måder hjulpet Danmarksefterkommer.  fx. kom der på flere måder ændringer og det fik stor betydning for de næste årtiers politik. staten blev mere opfattet som en aktiv igangsætter i de samfundsøkonomiske udvikling, fx ved at iværksætte offentlige arbejder, der gav arbejdspladser og omsætning. Sammen med socialreformen ses disse tiltag ofte som begyndelsen på den danske velfærdsstat.
Kanslergadeforliget var sådan set ikke nytænkende i sin form. Det bemærkelsesværdige var i stedet, at man med demokratiske midler kunne lave et vidtgående. Det særlige var altså beslutningsprocessen (demokratisk), graden af indgrebene (dybe politiske indgreb i ellers tidligere markedsbestemte områder) og indgrebenes bredde (berørte mange forskellige områder af samfundslivet).

Ud over de faktuelle resultater har eftertiden betonet det faktum, at Kanslergadeforliget blev indgået samme dag, Adolf Hitler kom til magten i Tyskland. Forliget har derfor fået en central plads i dansk historiebevidsthed. I lyset af den politiske udvikling i Tyskland illustrerer forliget da også, at det parlamentariske demokrati i Danmark var i stand til at sejre i en krisesituation, hvormed udemokratiske og ekstreme kræfter ikke fik næring.

# data[].attributes.body
Satiretegningen "Det er os" fra Blæksprutten 1933 antyder, at de borgerlige politikere ikke var specielt stolte af at forhandle med en socialdemokrat.

# data[].attributes.body
Kanslergadeforliget. Statsminister Thorvald Stauning (tv.), socialminister K.K. Steincke (i midten) og Venstres forhandlingsleder Oluf Krag under forhandlingerne, som i januar 1933 førte til Kanslergadeforliget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Senest ændret
Se al aktivitet

Vil du skrive eller ændre artikler?
Log ind, eller registrer dig

Om lex.dk

Sitet er frit tilgængeligt for alle og er med mere end 1 million brugere og flere end 3 millioner læste artikler om måneden et af Danmarks største sites for forskningsformidling. Artiklerne er skrevet af forskere og eksperter på dansk.

På lex.dk finder du opslagsværkerne Den Store Danske og Trap Danmark og en række andre specialværker, der dækker bredt - fra Danmarks oldtid og Danmarkshistorien over Dansk Biografisk Leksikon og Gyldendals Teaterleksikon til Symbolleksikon og Historien om børnelitteratur.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kanslergadeforliget | lex.dk - Den Store Danske

# data[].attributes.attachment_link.description
Kanslergadeforliget var et politisk-økonomisk forlig, indgået på statsminister Thorvald Staunings bopæl i Kanslergade i København den 29.-30. januar 1933 mellem Venstre og regeringspartierne, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre. Forliget var det mest omfattende i en række forlig, der skulle afbøde de økonomisk-sociale virkninger af verdenskrisen siden efteråret 1929.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ud over de faktuelle resultater har eftertiden betonet det faktum, at Kanslergadeforliget blev indgået samme dag, Adolf Hitler kom til magten i Tyskland. Forliget har derfor fået en central plads i dansk historiebevidsthed som symbol på en særlig pragmatisme og kompromisvillighed.

# data[].attributes.body
Lockout er når, arbejdsgiver lukker arbejdspladserne for nogle af ansatte. Det vil sige at du ikke kan komme på arbejde.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad betyder lockout og adskiller det sig fra strejke?

# data[].attributes.attachment_link.description
Er din arbejdsplads ramt af lockout? Hvad er forskellen på lockout og strejke? Læs her om lockout, strejke og hvad der skete under OK18.

# data[].attributes.body
K.K. Steincke (for bordenden) var socialdemokratisk socialminister fra 1929-1933, og stod bag udformningen og gennemførelsen af socialreformen i 1933.

# data[].attributes.headline
hvad skete der til mødet i kanslergadeforliget? 

# data[].attributes.subject
hvad skete der til mødet i kanslergadeforliget? 

# data[].attributes.body
Efter det 18 timers lange møde kom partierne til enighed. Forliget gavnede landmændene, der fik hjælp til at afvikle deres gæld og støtte til eksporten. Under forliget blev der vedtaget en lov, der forlængede overenskomsterne og forbød samtidig strejker og lockout i et år. På den måde forhindrede man en storkonflikt.

# data[].attributes.body
Thorvald August Marinus Stauning var en dansk socialdemokratisk politiker, der blev den første danske socialdemokratiske statsminister. Han var kontrolminister 1916-1920, leder af Indenrigsministeriets kontor for arbejder- og sociale spørgsmål 1918-1920, og statsminister i 1924-1926 og 1929-1942.

# data[].attributes.body
Kanslergadeforliget var det største parlamentariske forlig i Danmark. Det skulle løse alle de økonomiske kriser som prægede Danmark.