# data[].attributes.headline
Spørgsmål 1.  (20 minutter)                                                           "Hvad er status for undervisning for bæredygtig udvikling eller bæredygtighed på din professionshøjskole? "                                                          

# data[].attributes.subject
Spørgsmål 1.  (20 minutter)                                                           "Hvad er status for undervisning for bæredygtig udvikling eller bæredygtighed på din professionshøjskole? "                                                          

# data[].attributes.body
Vælg en referent, der skriver i jeres gruppe mappe. Tag en runde og skriv jeres korte beskrivelser i mappen.
Brug eventuelt denne case som et fælles udgangspunkt- læs den op for hinanden :

Det er fredag eftermiddag og der er møde på campus i anledning af at den nye bekendtgørelse til læreruddannelsen er blevet udsendt. Uddannelseschefen citerer til sidst i sit oplæg følgende afsnit fra formålsparagraffen (stk. 3) " Læreruddannelsen skal forberede de studerende til at virke aktivt, selvstændigt og ansvarligt i udvikling af folkeskolen  i henhold til folkeskolens formål og i et demokratisk og bæredygtigt perspektiv".

Uddannelseschefen siger lidt ironisk: " og som om det ikke var kompliceret nok med demokratisk dannelse, så skal I nu også forholde jer til, hvordan man underviser i bæredygtig dannelse". Ved bordene er der forskellige reaktioner:

"Fedt - det er på tide"
"Åh nej, jeg bliver helt træt"
"Det er et alt for politisk begreb"
"For normativt, det er jo ikke det vi skal.."
"Jeg bliver faktisk lidt nysgerrig, den anden dag var der en der sagde, at noget var typisk antropocænt - nærmest som et skældsord? Hvad mente han mon med det?"
"Måske skal vi pudse det tværfaglige lidt af igen - det har vi jo gjort tidligere ? "
" Men så skal vi også kunne sætte nogen læringsmål op for hvilke kompetencer - og hvilken form for dannelse vi vil sætte fokus på?"

Uddannelseschefen tager ordet afslutningsvist og spørger: "Synes I, at det skal skrives ind i alle fags studieordninger lokalt?"

- Hermed er lagt op til en runde i jeres gruppe, hvor I fortæller om hvad status er hos jer.

# data[].attributes.body
I gruppen er både grundfag og naturfag repræsenteret. Nogle fag har bæredygtighed som centrale og uomgængelige emner, andre steder skal det tænkes ind - og hvor meget fylder det så?

Det kan handle om, om undervisningen er OM eller MED bæredygtighed - er det emnet for undervisningen, eller en præmis for alt det, vi gør?

Men så bliver det nemt bare et “add on” - skal naturfagene bidrage med substans, så det ikke bare bliver en tom selvforståelse?

Noget om at blive bevidst om egen plads i verden. Perspektiv og større sammenhæng.

Så er vidensdimensionen helt essentiel, og dermed naturfagene…

# data[].attributes.headline
Ekstra spørgsmål 2. (5 minutter) Folkeskole kontekst:                                                Hvad er det vigtigste: At de studerende udvikler bæredygtig dannelse? At de studerende udvikler bæredygtige kompetencer?                                                                            

# data[].attributes.subject
Ekstra spørgsmål 2. (5 minutter) Folkeskole kontekst:                                                Hvad er det vigtigste: At de studerende udvikler bæredygtig dannelse? At de studerende udvikler bæredygtige kompetencer?                                                                            

# data[].attributes.body
Vælg en referent, der skriver i jeres gruppemappe (WS).     Tag en runde i gruppen og skriv jeres kommentarer i jeres  mappe. I kan eventuelt tage afsæt i denne case, der foregår på en folkeskole:

Det er onsdag eftermiddag og der er fælles møde for lærerne på Vestergaardskolen. Skolelederne præsenter den næste fælles projektuge som skal handle om bæredygtig dannelse. Hun præciserer at:

" Det her er jo kun rammen - I må selv finde ud af hvordan det bedst muligt kan tilrettelægges i forhold til alle de fag som I repræsenterer. Jeg vil foreslå at I nu sætter jer sammen på tværs af fag og laver en brainstorm på jeres ideer. Efter brainstorm er vi så heldige at konsulent Maja fra CFU vil holde et inspirationsoplæg. Husk at vi også har praktikstuderende med fra læreruddannelsen i den uge - så inddrag gerne deres kompetencer når I planlægger"

Ved bordene er der forskellige kommentarer på vej til brainstormen:

"Hvad skal jeg som dansklærer gøre ved det?"
" Det er jo netop jer, der har med dannelsen at gøre !"
" Men er det ikke nærmere et område for naturfagslærerne?"
" nej, det skal jo tænkes i en bred forstand"
"Det er for abstrakt til mig"

- hermed er der lagt til at gruppen kan tage en runde med svar på spørgsmål 2. Husk at skrive noter i jeres gruppemappe.

# data[].attributes.headline
Rapport fra Sustainable Competences in Higher Education (2022-2024) Erasmus Plus project.

# data[].attributes.subject
Rapport fra Sustainable Competences in Higher Education (2022-2024) Erasmus Plus project.

# data[].attributes.body
Kortlægning af undervisning i bæredygtighed og bæredygtig udvikling på fire HEI:  UiA, Norge, MUNI, Tjekkiet, UL, Slovenien og UCL, Danmark. Hovedresultatet viser at mange undervisere inddrager bæredygtighed som et tema i deres fag, men at de mangler sparring med kolleger og læremidler til at undervise i bæredygtig udvikling. Rapporten er første leverance i projekt SustainComp (2022-2024) . UCL er projektleder. For mere information kontakt Heather D. Johannsen eller Dorte Ruge.

# data[].attributes.headline
5 minutters afslutning i de 5 undergrupper. Gruppeleder afslutter sammen med deltagerne.

# data[].attributes.subject
5 minutters afslutning i de 5 undergrupper. Gruppeleder afslutter sammen med deltagerne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Richardson (2021) Interaktioner mellem de 17 verdensmål

# data[].attributes.attachment_link.title
Arbejdsark aktiviteter og forskellige niveauer

# data[].attributes.attachment_link.title
Kihl & la Cour (2021) Bæredygtighed helhedstænkning

# data[].attributes.headline
KPs bæredygtighedsfokus beskrevet i form af vejledningsdokument til fagenes skrivegrupper.  

# data[].attributes.subject
KPs bæredygtighedsfokus beskrevet i form af vejledningsdokument til fagenes skrivegrupper.  

# data[].attributes.attachment_link.title
Formål, centrale og trinmål kompetencer i bæredygtig dannelse final februar 2023

# data[].attributes.headline
RCE Danmarks litteraturlist om læring, pædagogik og uddannelse i relation til miljø og bæredygtig udvikling. Kurateret af professor emiritus Jeppe Læssøe

# data[].attributes.subject
RCE Danmarks litteraturlist om læring, pædagogik og uddannelse i relation til miljø og bæredygtig udvikling. Kurateret af professor emiritus Jeppe Læssøe

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Version: Februar 2023 - redigeret af Jeppe Læssøe, Niels Larsen, Amanda Glob Nielsen og Ditte Karla Lott Lauritsen, Forum for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling / RCE-Denmark

Om denne litteraturliste

Denne litteraturliste er udarbejdet med det formål at hjælpe studerende og andre interesserede med at finde litteratur om uddannelse i relation til miljø og bæredygtighed. Det må understreges, at en sådan liste aldrig kan blive komplet. Dels har området efterhånden mange årtier på bagen, dels er det under kraftig udvikling.
Vi vil som redaktører løbende opdatere listen. Ambitionen er at holde listen over danske bøger om bæredygtig dannelse og didaktik ajour, samt at supplere den udvalgte litteratur under de øvrige kategorier hen ad vejen. Hertil vil vi meget gerne have hjælp. Send jeres forslag til, hvad der skal med på listen til os på jepl@edu.au.dk og niladk5@gmail.com.

For at gøre det lettere at se, hvad der senest er tilføjet listen, markerer vi dette med en *

Danske bøger og tidsskrifter

Bæredygtig dannelse og didaktik

Ahlburg, N. V., & Beck, L. (2021). Naturdannelse - Naturformidlernes Håndbog. Turbine

Aremark, J., m.fl. (2021). Væredygtighed - indersiden af bæredygtighed. Dafolo Forlag.

Belling, L., & Frandsen, L. (2017). Bæredygtig Dannelse - skitser til en empirisk verden. Dafolo.

Breiting, S., Kaspersen, U. K., & Kristensen, P. (2010). Bæredygtighed og innovation i skole og læreruddannelse - nødvendige udfordringer. UCL og RCE- Denmark.

Breiting, S., Hedegaard, K., Mogensen, F., Nielsen, K., & Schnack, K. (1999). Handlekompetence, interessekonflikter og miljøundervisning. Odense: Odense Universitetsforlag.

Carlsson, M., & Hoffmann, B. (Red.). (2004). Samarbejde om bæredygtig udvikling: Nye perspektiver på samarbejde mellem skole og eksterne aktører. Danmarks Pædagogiske Universitet.

Christensen, S. (2019). Bæredygtig Undervisning. Aarhus Universitetsforlag.

Dansk - Medlemsblad for Dansklærerforeningen (2021). Tema: Verdensmål, nr. 1 - 2021.

Garsdal, J. (Red.). (2020). Bæredygtighed og bæredygtig udvikling: uddannelse, dannelse og fagdidaktik i skole, erhvervs- og professionsuddannelser. VIA University College.

Garsdal, J., & Nørgaard S. I. (2022). Futures of Education, Culture and Nature - Learning to Become (FECUN), nr. 1. 2022, https://tidsskrift.dk/FECUN

* Grandjean, L., & Morsing, O. (Red.). (2017). Uddannelse til en menneskelig fremtid: Om Gert Biestas pædagogiske tænkning. Klim.

Hartmeyer, R., & Præstholm, S. (2021). Børns Naturdannelse. Center for Børn og Natur.

Hermann, S. (2022). En varm tid. Informations Forlag.

Højholt, A., & Pedersen, T. R. (2021). Håbets og handlingens pædagogik - undervisning i verdensmål og bæredygtighed. Hans Reitzels Forlag.

Illeris, K. (Red.). (2015). Læring i konkurrencestaten: Kapløb eller bæredygtighed. Samfundslitteratur.

Jensen, B. B., & Schnack, K. (Red.). (1994). Handlekompetence som didaktisk begreb. Danmarks Lærerhøjskole.

Jespersen, J. (2015). Fremsynet folkeskole - et dannelsesideal for det 21. århundrede. Fjordager.

Jørgensen, P. S. (2020). Opdragelse til livsmod og bæredygtighed. Kristelig Dagblads Forlag.

Kemp, P. (2005). Verdensborgeren - som pædagogisk ideal. Hans Reitzels Forlag.

Kjeldahl, E. (2020). Vi er sammen om at mærke det: Sådan finder du styrke, selvtillid og fællesskab i klimakampen. Peoples Press.

KVAN - Tidsskrift for læreruddannelse og skole. (2019). Bæredygtighed, (115), december 2019

Lysgaard, J. A., & Jørgensen, N. J. (Eds.). (2020). Bæredygtighedens pædagogik. Frydenlund Academic.

Månsson, H. (2014). Bæredygtig pædagogik og praksisudvikling, Dansk psykologisk forlag.

Risager, K. & Lone K. S. (2020). Verdensborgeren og den interkulturelle læring: inspiration og nytænkning til sprogfagene og andre fag. (1. udgave.). Samfundslitteratur.

Strarup, M. (2018). Hva'nu? - Dannelse til bæredygtighed i børnehave, folkeskole og ungdomsuddannelse. Forlaget Fjordager.

Wolfsberg, A., Hansen, M.S. (2021). Bæredygtig pædagogik i skolen. Liv i skolen. Nr. 4. 23. årgang

Førskole og grundskole

Andersen, P. U., & Johansen, B. L. (2015). Undervisning i bæredygtighed i folkeskolen - Schools for Resilience. VIA University College, Læreruddannelsen i Aarhus. Astra.

Breiting, S. (2016). Tag Fat I Fremtiden - med uddannelse for bæredygtig udvikling. Astra - Nationalt Center for Naturfagsundervisning

Breiting, S., & Schnack, K. (2009). Uddannelse for Bæredygtig Udvikling i danske skoler - Erfaringer fra de første TUBU-skoler i Tiåret for UBU. DPU, Aarhus Universitet

Breiting, S., Mayer, M. & Mogensen, F. (2005). Kvalitetskriterier for ESD-skoler. En guide til at fremme kvaliteten af Uddannelse for Bæredygtig Udvikling. SEED og ENSI Netværket. Austrian Federal Ministry of Education, Science and Culture.

Broström, S., & Frøkjær, T. (2021). Pædagogik for bæredygtighed og science i dagtilbud. Samfundslitteratur.

Husted, M., & Frøkjær, T. (2019). Natur og bæredygtighed i daginstitutionen - pædagogik for bæredygtighed i praksis. Tidsskrift for Nordisk Barnehageforskning, 18(1). https://doi.org/10.7577/nbf.3229

Jørgensen, N. J., & Nielsen G. B. (2019). Kompostens politik: magt, modstand og forandring i grøn omstilling af affaldshåndtering i en dansk børnehave. Forskning og Forandring - research and change. Vol. 2, No. 2, 2019, 6-24. Københavns Professionshøjskole; Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse Aarhus Universitet.

Larsen, E. (2014). Skole/virksomhedsarbejde for en bæredygtig fremtid, Friluftsrådet

Lysgaard, J. A. & Laugesen, M. H-L. (2021). Uddannelse for bæredygtig udvikling: Udfordringer og muligheder. EMU, Undervisningsministeriet.

Ungdomsuddannelser: gymnasier og erhvervsskoler.

Chakravarty, D., & Olsen, F. (2019). ( Ud)dannet til bæredygtighed - en ny fortælling om erhvervsuddannelser. Den danske UNESCO-nationalkommission.

Garsdal, J. (red.) (2020). Bæredygtighed og bæredygtig udvikling: uddannelse, dannelse og fagdidaktik i skole, erhvervs- og professionsuddannelser: Center for Innovation og Entreprenørskab, VIA, Aarhus.

Stougaard, B. (?). Bæredygtig udvikling - et anliggende for det almene gymnasium? Astra - Nationalt Center for Naturfagsundervisning.

Professionshøjskoler og universiteter

Breiting, S., Kaspersen, U. K., & Kristensen, P. (2010). Bæredygtighed og innovation i skole og læreruddannelse - nødvendige udfordringer. UCL og RCE.

* Larsen, N. (2023). Bæredygtig udvikling og professionsdidaktiske nedslag. VIA University College, https/www.via.dk/forskning/innovation- og entreprenørskab

* Ramsgaard, M. B., m.fl. (red). (2022). Mulighedernes didaktik. Frydenlund.

Thyssen, M. R., & Kronvald, O. (2017). Undervisning i bæredygtig udvikling - hvad og hvordan? Kaskelot Tema. No 216.

Frie skoler, efterskoler, højskoler og Almen voksenuddannelser

Nielsen, C. H. (2021). Inspirationshåndbogen til undervisning om FN's 17 verdensmål. Inspirationshåndbogen-vers.-2.pdf (faellesforandring.dk)

Sestoft, C. (2011). Uddannelse for bæredygtig udvikling (UBU). Praksis i efterskolen - en grønbog. Efterskoleforeningen og RCE-Denmark.

Undervisningsministeriet (2010) Bæredygtig udvikling - et indsatsområde inden for almen voksenuddannelse

Bøger på norsk og svensk

Almers, E. (2009). Handlingskompetens för hållbar utveckling, Jönköping Universitet.

Hval, U. A., & Rydsjö, C. A. (2021). Klimatkrisen i klasserummet: Reflektioner kring användning av litteratur i undervisning om hållbar utveckling, Utbildning och Lärande / Education and Learning, ISSN 2001-4554, no 2, p. 27-44

Kronlid, D. O. (2017): Skolans värdegrund 2.0. Stockholm. Natur och Kultur.

Ojala, M. (2019). Känslor, värden och utbilding för en hållbar fremtid: At främja en kritisk känslokompetans i klimaundervisning, Acta Didactica Norden, vol. 13, Nr. 2, Art. 1

Samuelsson, L. (2020): Etik i utbilding för hållbar utveckling - Att undervisa den etiske dimensionen av en kontroversiell fråga, Acta Didactica Norden, vol. 14, Nr. 4, Art. 3

Scheie, E., m.fl., (2022). Læreplananalyse av kritisk tenkning og bærekraftig utvikling i norsk og svensk læreplan, Acta Didactica Norden, vol. 16, Nr. 2, Art. 4

Sinnes, A. (2015). Utdanning for bærekraftig utvikling - hva, hvorfor og hvordan? Oslo: Universitetsforlaget.

Sinnes, A. (2020). Action takk!, Oslo, Gyldendal

Sund, L., Sund P., & Nordén, B. (2018). Miljö - och hållbarhetsutbilding, Pedagogisk forskning I Sverige, Årg. 23, Nr. 3-4 2018

Engelske monografier

Hallberg, G. W. (2021). Sensuous society - Carving the path towards a sustainable future through aestetic inhabitation stimulating ecologic connectedness, Ph.d. afhandling, Københavns Universitet. https://artsandculturalstudies.ku.dk/.../sensuous-society/

Lysgaard, J. A., Bengtsson, S. & Laugesen, M. H-L. (2019). Dark Pedagogy: Education, Horror and the Anthepocene, Palgrave Pivot.

Scott, W., & P. Vare (2018). The World We'll Leave Behind. London New York, Greenleaf Publishing/Rootledge.

Scott, W., & Gough, S. (2003). Sustainable development and learning. framing the issues. London: RoutledgeFalmer.

Sterling, S. (2001). Sustainable Education: Revisioning learning and change. Devon, Alberta, Green Books.

Engelske antologier

Barth, M. (2015). Routledge Handbook of Higher Education for Sustainable Development, Routledge

Corcoran, P. B., & Wals, A. E. J., (Red.) (2004). Higher Education and the Challenge of Sustainability - Problematics, Promise, and Practice, Springer

Corcoran, P. B., Weakland, J. P., & Wals, A. E. J. (Red.) (2017). Envisioning futures for environmental and sustainability education. Wageningen Academic Publishers.

Elliott, S., Ärlemalm-Hagsér, E., & Davis, J. (Red.) (2020). Researching Early Childhood Education for Sustainability: Challenging Assumptions and Orthodoxies. Routledge.

Gough, S., & Scott, W. (2007). Higher Education and Sustainable Development Paradox and Possibility, Routledge

Jickling, B., & Sterling, S. (Red.) (2017): Post-Sustainability and Environmental Education, Palgrave Pivot

Poeck, K. V., Östman, L., & Öhman, J., (Red.) (2019). Sustainable development teaching. London & New York. Routledge.

Reid, A., & Dillon, J. (2017). Environmental education. Routledge

Reid, A., Jensen, B. B., Nikel, J., & Simovska, V., (Red.) (2008). Participation and Learning - Perspectives on Education and the Environment, Health and Sustainability: Springer.

Reid, A., & Scott, W. (Red.) (2009). Researching Education and the Environment - Retrospect and Prospect. London & New York: Routledge.

Scott, W., & Gough, S. (Eds.). (2004). Key issues in sustainable development and learning - a critical review. London: RoutledgeFalmer.

Stevenson, R. B. M., Brody, J. D., & Wals, A. E. J., (Red.) (2013). International Handbook of Research on Environmental Education. New York & London: Routledge.

Taylor, N., Quinn, F., & Eames, C., (Red.) (2015). Educating for Sustainability in Primary Schools Teaching for the Future. Sense Publishers, The Netherlands.

*Vare, P., Lausselet, N., & Rieckmann, M., (2022). Competences in Education for Sustainable Development - Critical Perspectives. Springer

Wals, A. E. J. (Red.) (2007). Social Learning - towards a sustainable world. Wageningen: Wageningen Academic Publichers.

Wals, A. E. J. & Corcoran, P. B., (Red.) (2012). Learning for sustainability in times of accelerating change. Wageningen Academic Publishers.

Wickenberg, P., m.fl., (Red.) (2004). Learning to change our world? Lund. Studentlitteratur.

Öhman, J.,(Red.) (2008). Values and Democracy in Education for Sustainable Development. Malmö, Sweden: Liber.

Policy tekster

Benavot, A. (2014). Education for Sustainable Development in Primary and Secondary Education. Background paper prepared for the DESD unit at UNESCO headquarters, Paris, France.

Nordisk Ministerråd (2021): Mapping Education for Sustainability in the Nordic Countries, TemaNord, 2021:511.

Samuelsson, P. I. & Kaga, Y. (Red.) (2008). The contribution of Early Childhood Education to a Sustainable Society, Paris, UNESCO.

UNESCO (2009). Review of Contexts and Structure for Education for Sustainable Development. 10-året (2005 - 2014) https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000184944

UNESCO / (2017/18). A Review of Education for Sustainable Development and Global Citizenship Education in Teacher Education.

UNESCO/Marko Richmann (2017). Education for Sustainable Development Goals Learning Objectives, UNESCO

UNESCO (2015). Rethinking education. UNESCO

UNESCO, (2002), Education for Sustainability, From Rio to Johannesburg: Lessons learnt from a decade of commitment, Paris.

United Nation (1992). Earth Summit Agenda 21. The United Nation Action from Rio. Fremtrædende forskere, tidsskrifter og netværk

Forskere, tidsskrifter og netværk

Langt de fleste publiceringer på området udgøres af tidsskrift-artikler. Antallet er kolossalt. I stedet for at udvælge nogle få, henviser vi til nogle fremtrædende udenlandske forskere indenfor området, samt til danske forskere, tidsskrifter og netværk.

Fremtrædende udenlandske forskere:

Anette Gough

Arjen Wals

Bob Jickling

Heila Lotz-Sisitka

Helen Kopnina

Johan Öhman

Katrien van Poeck

Leif Östman

Marko Richmann

Rob O'Donoghue

Stephen Stirling

William (Bill) Scott

Danske forskere:

Anne Bregnballe (universitetet i Sørlandet/Norge)

Anette Kolmos (AAU)

Benjamin Lejer (KP)

Birgitte Helbæk Marcussen (VIA)

Birgitte Hoffmann (AAU)

Birthe Lund (AAU)

Bjarne Bruun Jensen (fhv. DPU)

Daniel Kardyb (DPU)

Dorte Ruge (UCL)

Finn Mogensen (fhv. UCS)

Flemming Meier (DPU)

Gry Worre Hallberg (KU)

Hans Månsson (Absalon)

Helene Illeris (universitetet i Agder/Norge)

Jeppe Kiel Christensen (VIA)

Jeppe Læssøe (DPU)

Jesper Garsdal (VIA)

Jette Egelund Holgaard (AAU)

Jonas Andreasen Lysgaard (DPU)

Jonas Egmose (RUC)

Karsten Schnack (fhv. DPU)

Katrine Dahl Madsen (KP)

Martin Hauberg-Lund Laugesen (SDU)

Mathilda Bruckner (DPU)

Morten Kromann (UCL)

Michael Paulsen (SDU)

Michael Søgaard Jørgensen (AAU)

Mia Husted (KP)

Mikael Jacobsen (UCL)

Monica Carlsson (DPU)

Nadia Ratje (DPU)

Nanna Jordt Jørgensen (KP)

Niels Larsen (fhv. UCL)

Nikolaj Elf (SDU)

Pernille Almlund (RUC)

Pernille Malberg Dyg (KP)

Pia Nathalie Skjødt Christensen (VIA)

Poul Kristensen (UCL)

Sally Anderson (DPU)

Simon Elsborg Nygaard (AU)

Stefan Gaarsmand Jacobsen (RUC)

Steffen Dalsgaard (ITU)

Sune Frølund (DPU)

Søren Witzel Clausen (VIA)

Thomas Østergaard (VIA)

Thorleif Frøkjær (KP)

Tidsskrifter:

Environmental Education Research, Journal of Environmental Education, Australian Journal of Environmental Education, Canadian Journal of Environmental Education, Southern African Journal of Environmental Education, Journal of Outdoor and Environmental Education, Journal of Education for Sustainable Development, Journal of Sustainability Education, Journal of Sustainability in Higher Education, International Journal of Sustainability Education, Green Teacher, International Journal of Environmental and Science Education, International Journal of Early Childhood Environmental Education, Applied Environmental Education and Communication.

Danske UBU-netværk

Forum for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling / RCE-Denmark: https://rce-denmark.dk/

Højskolernes BæredygtighedsNetværk: https://www.ffd.dk/indsatsomraader/baeredygtighed/hoejskolernes-baeredygtighedsnetvaerk/

Gymnasieskolernes klimaalliance: https://www.facebook.com/gymklima/

VUC Verdensmålforum: https://vuc.dk/fns-verdensmaal-paa-vuc/vuc-verdensmaalsforum/

Erhvervsskolernes netværk om verdensmål og bæredygtighed: https://deg.dk/aktuelt/fokus/fns-verdensmaal-paa-erhvervsskolerne/#panelc11274
Den Grønne Rygrad | CONCITO
Internationale ESD-netværk

ESER https://eera-ecer.de/networks/30-environmental-and-sustainability-education-research-eser/

Transgressive learning network https://transgressivelearning.org/

UNESCO Verdensmålsskoler: UNESCO ASP - netværket for UNESCO Verdensmålsskoler (unesco-asp.dk)

The International Network of Teacher Education Institutions (INTEI): INTEI Network - UNESCO Chair in Reorienting Education towards Sustainability (yorku.ca)

Swedish International Centre of Education for Sustainable Development (SWEDESD): https://www.swedesd.uu.se/

Engelsk baseret netværk for læreruddannelsen (forskning og praksis), der arbejder med lighed og bæredygtighed: Teesnet (liverpoolworldcentre.org)

# data[].attributes.attachment_link.description
Version: Februar 2023 - redigeret af Jeppe Læssøe, Niels Larsen, Amanda Glob Nielsen og Ditte Karla Lott Lauritsen, Forum for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling / RCE-Denmark Denne litteraturliste er udarbejdet med det formål at hjælpe studerende og andre interesserede med at finde litteratur om uddannelse i relation til miljø og bæredygtighed.

# data[].attributes.headline
'Undervisning for bæredygtig udvikling på læreruddannelsen UCL'

# data[].attributes.subject
'Undervisning for bæredygtig udvikling på læreruddannelsen UCL'

# data[].attributes.body
Tværfagligt videngrundlag.

# data[].attributes.headline
Hvordan arbejdes der med bæredygtighed på vores professionshøjskoler?

# data[].attributes.subject
Hvordan arbejdes der med bæredygtighed på vores professionshøjskoler?

# data[].attributes.body
Bæredygtighed opfattes som et 'fluffy' begreb >
Behov for konkretisering af begrebet!

De 17 verdensmål har konkretiseret problemstillingerne/målsætningerne og tydeliggjort hvordan der indgår flere aspekter. Det har gjort det muligt at arbejde med det på nye måder.

I naturfag indgår det tematisk og har været en integreret del længe - tidligere som 'miljø-tema' om f.eks. forurening. Nu mere tværfagligt. (vi har arbejdet MEGET med det, men ikke sagt det højt!)

Med udgangspunkt i Wicked Problems, kan man angribe problemer fra forskellige vinkler og se problemet med forskellige briller - og på den måde inddrage forskellige dele af bæredygtighedbegrebet.

I KLM(livsoplysning) er bæredygtighed blevet skrevet ind, der kan tænkes filosofisk, eg. 'fred er en forudsætning for bæredygtighed'.

Bæredygtig er filosofi.

# data[].attributes.body
- Store forskelle både hvad angår fag og UC, hvor meget man har arbejdet med bæredygtighed
- Faglige perspektiver på bæredygtighed: Verdensborgerskab, klimaangst og håbets pædagogik
- De normative og prioriteringsrettede spørgsmål, som er knyttet til bæredygtighed: eksempelvis, hvordan knytter bæredygtighed sig til andre væsentlige spørgsmål for skolen og LU (mental trivsel, kønsidenittet mv.)

# data[].attributes.body
Hvor er den kulturelle bæredygtighedssøjle? SKAL den sidestilles med de øvrige, eller spænder den lidt ben for diskussionen? Alle kulturer har vel antropocæne udfordringer ihft de andre tre søjler?

Handlinger kan forstås i mange dimensioner. Personligt, i forhold til lokale sammenhænge, globalt. Effekten af handlingen kan være positiv i ét perspektiv, ligegyldig eller negativ i et andet.

Tilgængelig emner kan nemt blive valgt over vigtigere men sværere emner, også et spørgsmål om at få øje på mulighederne, og om mulighederne er realistisk tilstede.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan vi arbejde med det fremover?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan vi arbejde med det fremover?

# data[].attributes.body
Vi skal selv gå forrest og agere bæredygtigt - walk the talk!

Det er også institutionerne, der skal være forbilledlige...

Mini-PLF'er: Vi skal gå sammen om at finde ud af hvilke aspekter af bæredygtighed vi alle kan bidrage med...Vi skal handle!

# data[].attributes.body
Hvad er status?
KP: Noget i gang, der er en arbejdsgruppe men ikke formidlet meget ud i systemet endnu. Men fx historie og andre kulturfag har allerede gang i diskussionen. Også som en del af nye fagbeskrivelser (så skrivegruppen er selvfølgelig mest inde i det)
Kulturfagene: se økologisk bæredygtighed kulturelt og historisk, fx menneskets samspil med naturen historisk; men også kulturel og interkulturel bæredygtighed og dannelse er vigtig.
UCN: Historie: Godt nærmiljø til at besøge forskellige historiske natur- og kulturlandskaber, nemt at inddrage i undervisningen
Ja, vigtigt at nuancere menneskets omgang med naturen også historisk, tidligere civilisationer kunne også drive rovdrift (eller hvad?)
KP Naturfag: mest ekspliciteret i geografi og N/T, selvom det selvfølgelig er elementer i de øvrige nat-fag. I et prof. læringsfæll. kigges der på rekruttering og fastholdelse, og her er bæredygtighed blevet centralt - også i lyset af at interessen for naturfag daler. Her er bæredygtighed centralt, og i øvrigt ligger det i NAFA. Men kunne nok blive bedre til at inddrage og eksplicitere det for studerende. KP har en årlig bæredygtighedsuge på 1. årgang (naturfagene og måske PL).
VIA: Ting på vej, nedsat en gruppe ift en organisatorisk strategi. Spm om det skal ind i alle fag, på tværs, både/og - eller? Og specifikt i Mat: faktisk en længere tradition for bæredygtighed i mat, men ikke skrevet meget. Så det er et spændende område, og kan komme som supplement til undersøgende og andre 'virkelighedsnære' mat-didaktikker.
Et godt spørgsmål: hvornår er noget IKKE bæredygtigt/-srelevant? Altså i fagene. Og her kan FNs verdensmål være lidt rigeligt rummelige og uforpligtende, alt kan klemmes ind under et af dem og så bliver alt måske ved det samme
Skive, SAmf: Bæredygtighed set ift vækst, så ofte et modstykke til noget andet. Oprettet et udvalg og et netværk om bæredygtighed på tværs af folkeskoler mm. Skal bl.a. laves en tur til Friland. Har allerede lavet forskellige lokale initiativer i Skive, fx bæredygtig kantine mv. Men mangler især deltagelse fra studerende.
Skive, idræt, friluftsliv. En linje der hedder Grøn Balanace, frilufts mv. + del af større kommunalt projekt om bæredygtighed, hvor 1. årgang bl.a. skal deltage og undervise på skoler og institutioner med dette fokus.
Senere besøg på Green Lab, som er  virksomheder i Skive der arbejder med grønt brændstof.
Vigtigt at huske bredde i b-begrebet, så man også får kulturel bæredygtigjed mv med. Ja, men også vigtigt at få økologisk bæredygtighed specifikt ind i de 'andre' fag end naturfagene
Også huske at det er et personligheds-dannelses spørgsmål, de studerende som voksne, borgere - og lærere, der skal dannes.

# data[].attributes.body
I PL-fagene på Bornholm: Bæredygtighed som stedbaseret læring, arbejder tæt med naturcenter Bornholm, samarbejde med lokale affaldssortering.

UCL Håndværk og design: meget fokus på materialer, affaldssortering, holdbare produkter, omsygning af tøj, køkkenhaver, livsoplysning, Spørgsmålet er, hvad er bæredygtighed ikke er.

Der er behov for klarhed over, hvad bæredygtighed er – og hvad det ikke er.
Det blev til en diskussion af dannelse og kompetence. En svær dikussion.

# data[].attributes.body
Bæredygtighed har været skrevet specifikt ind i læringmål i madkundskab siden 2013.
VIA arbejder med verdensmål, århus har bæredygitghedsfestival, markedsplads, oplæg med forskelligheden af hvordan man oplever bæredygtighed.
KP: De studerende er selv engagereret i begrebet bæredygtighed og vælger selv at inddrage det i deres eksamensopgaver.
Haderslev UCSYD. Erasmus studerende der kommer og ser eksempler på danske initiativer. Bæredygitghed byggeri og .
KP: 14 institutioner, facility management har arbejdet på affaldssortering, hvor de følger sorteringen craddle til craddle. Indgår i studieordning på natur/teknik, kvalificerer forståelsen af bæredygtighed. STATIK fra fysik.
VIA: Rigtig mange fine ord, for lidt handling. Lykketoft kom og præsenterede, men så skete der ikke så meget mere. Nu er der endelig kommet affaldssortering, ikke helt klart hvor affaldet kommer hen? Der er kommet handling om hvordan man får bæredygtighed ind i folkeskolen. Klimakonference om biodiversitet. Studerende skal have en oplevelse af at de kan være med til handle på det.
Absalon, op til den enkelte underviser, religion, læren om de sidste. Klimaets påvirkning af historien.

VIA. Bæredygtighed blev en del af VIA for 2 år siden. alle uddannelser har skulle lave en bæredygheds udviklingsplan. Hver uddannelse bestemmer hvordan det skal udmønter sig. 42 forskellige uddannelser. Oplagt hvordan i tekstil etc. Hvordan får de kommende generationer et bæredygtigt mindset. Der er en spænding imellem bæredygtighed som begreb versus grøn omstilling. Ned i 2030, begrebsafklaring, ministeriet snakker grøn omstilling.
KP:
Bæredygtighed, trivsel,
VIA. Stop madspil, egne madpakker, rutiner etc.
Elefant der skal spises i bidder, for ellers bliver man handlingslammet. Eleverne skal have lyst til at træffe et valg ud fra en lyst. Skal det være normativt eller demokratisk. Jeppe Læssøe: Bottom up på bæredygtighed, lad det gro fra de forskellige fag og studerende.
Bæredygtighed skal være adfærd.
De 17 verdensmål risikere at være for styret for meget oppefra. Grønt flag på en skole.
En skole i århus havde lavet et klimaråd, de havde kommet med et udkast til at madkundskab være vegetarisk.
Adfærd. Hvordan man sender besked om at supermarkeder etc. skal ændre sortiment, hvordan kan man være med til at skbe en forandring og hvordan man agere.
Mange børn er blevet overfodret med bæredygtighed.

# data[].attributes.body
Bæredygtighed er relevant i alle fag - også de humanistiske. Inddrag verdenslitteraturen og den nære virkelighed i undervisningen. Vi må tilstræbe, at vi ikke placerer skyld og skam hos de studerende og eleverne i skolen. Børn og unge vil gerne arbejde med bæredygtighed, men det skal være relevant/handleorienteret, så det ikke blot er 'snak' og analyse. En god stilladssering af bæredygtighedsundervisningen kan være en øjenåbner for børn og unge. de studerende skal dannes i at være aktive subjekter

# data[].attributes.headline
Core Problems of the Mordern World and the Tasks of Education

# data[].attributes.subject
Core Problems of the Mordern World and the Tasks of Education

# data[].attributes.body
Er vi UNESCO-'skole'? - Ja!
Aktionsforsknings-fællesskab med folkeskoler, udvikler bæredygtig naturfagsundervisning - +fællesskab, +forankring, + VIDERE-udvikling
Matematik: spil, hus? hund? - CO-belastning, centicubes, - Madkundskab, biologi (kød,..osv), meget mere end klima...
Absalon, Lars: Geografi - meget mere end klima, de tre dimensioner, sociale, økon, økologiske... nr. 4: God kvalitetsundervisning, lad os starte der! Fx demokrati ift den sociale dimension, samfundsudvikling mhp bæredygtighed, - norsk samarbejde (Højskolen i Kristiansstad), som HAR en bæredygtighedsprofil (interne kurser, CSR, konkrete diskussioner af verdensmål, - -
BÆREDYGTIGED: generaliseret, forbrug af ressourcer, den virkelige omkostning,...  -
Er B-begrebet for bredt, skal der prioriteres snævert, målrettet? - Nej, der skal skrues på alle dimensioner (som muligt svar). - Alle fag som bidragydere til studerendes B-dannelse..? - Diffusionsfare ved det brede begreb - i stedet for at fokusere på 'the tipping point'.
Matematisk forståelse nødvendig for B-kompetence, - hvad er ppm? - Hvordan en didaktik, der ikke skræmmer og demotiverer? - Glæden ved livet, en del af B-dygtigheden.

# data[].attributes.body
KP: begyndende arbejde med at skrive det ind i studieordningen. Opmærksomhed på at man nok ikke kan nå alt i starten af en ny LU. Fordybelsesuge på første årgang: bæredygtighed - i samarbejde med naturfagslærere.
Absalon: før det nu kommer ovenfra så arbejder den enkelte underviser også nedefra med bæredygtighedsrelaterede emner.
UCsyd: der er organisatoriske beslutninger, der er bæredygtige og relateret dertil, fx Energiens folkemøde.  De studerende kommer forhåbentlig også med noget, der kan vokse frem i undervisningen. Stille og rolig fremdrift i stedet for en "trækken ned over hovedet." Fagene kan bidrage forskelligt på den måde, det falder naturligt i faget. HVordan skal vi undervisere agere: fx valg af materialer, genbrug osv.
UCL: VI har afleveret en skrivelse omkring hvordan vi arbejder med bæredygtighed i fagene.

# data[].attributes.body
Bæredygtighed som en del af skolens indretning
Det er meget bredt hvordan det kan tolkes ind i de forskellige fags studieordning - det er både en fordel og ulempe
Der er stor forskel på i hvor høj grad fagene har integreret dette.
Kan vi finde koblingspunkter mellem fagene? så vi tværfagligt styrker hinanden.
vi må have bæredygtighed defineret konkret, så vi ved, hvad målet er.
Der er nogle udfordringer i hvordan vi kommer fra forståelsesdimensionen til handle kompetencen.
Fordybelsesuger på tværs af fag kan sætte fokus på bæredygtighed.
Vi skal passe på ikke at få en instrumentiel tilgang og operationalisere bæredygtighed, her kan dannelsestilgangen forsvinde. Er det ikke nok at have formålet - en operationalisering kan også blive en fattiggørelse.
De studerende bør også indgå i processen af at få afklaret begrebet.
En studieordning er et styringsdokument

# data[].attributes.body
Hvert fag kan bidrage til bæredygtighed, men vi vil nødvendigvis gå til det på en mere eller mindre eksplicit facon

Vi bør trække på hinanden (tværfagligt)

Alle fag kan supplere til bæredygtighed
og bør også indtænke praksisfaglighed i denne forbindelse (undersøgende, skabende tilgang)

Trække på dem, der allerede arbejder med bæredygtighed (fx geografi), så man nemmere kan få det ind i sit fag (det kunne være tysk)

Der er allerede projekter i gang (fx UCL og UCN, mad og sundhed)

# data[].attributes.body
Godt at det fremgår af formålet. Det forebygger, at det bliver noget, som “naturfagene bare loge håndterer”.. Det at det fremgår af formålet gør det til et værdigspørgsmål fremfor blot noget i den lange liste af elementer, som læreruddannelsen (og skolen) skal håndtere.
Det er førende, at det fortolkes ind i det vi allerede gør og ikke noget, der bygges ovenpå..
Bæredygtighed fordrer tværfagligt (og måske tværprofessionelt) samarbejde.
Der skal foretages valg/fokus ift bæredygtighed, da indsatserne ellers er uendelige brede. Men det valg er nødt til at ske lokalt, så det tager udgangspunkt - og udfordrer - egne vilkår og situation..