# data[].attributes.body
Ajavahemik: 2 mln - 8000 eKr
- Vanem paleoliitikum -> 2 mln - 150 000 eKr
- Keskmine paleoliitikum -> 150 000 - 40 000 eKr
- Noorem paleoliitikum -> 40 000 - 8000 eKr

Kunstivorm: koopamaalid, skulptuur
- Realistlikud maalid
- Looduslikud värvid (punane, must, valge)
- Materjalina kasutati luid, kive ja savi
- Värvi tegemiseks kasutati rasva, mulda ja loomaverd
- Väikesed kujukesed kujutasid pigem naisi (ümaramad ja vähem realistlikud)

# data[].attributes.body
Altamira koopamaal

# data[].attributes.body
Willendorfi Veenus

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 8000 - 5000 eKr

Kunstivorm: maalikunst, skulptuur
- Koopamaalid arenesid ning olid rohkem stiliseeritud
- Muu püsis põhiliselt sama kuni neoliitiku ajastuni

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 5000 - 2000 eKr

Kunstivorm: maalikunst, skulptuur, tarbekunst
- Vähem rändamist, rohkem paiknemist (tekivad asulad)
- Võetakse kasutusele tarbekunst läbi savinõude
- Tekkis lisaks savikermaaikale nöörkeraamika (u 3000 eKr)
- Dolmenid ehk algelised hauarajatised
- Megaliitilised ehitised - esimesed inimeste enda kätega tehtud hiiglaslikud ehitised

# data[].attributes.body
Nöörkeraamika

# data[].attributes.body
Dolmen

# data[].attributes.body
Stonhenge'i kromlehh

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 4000 - 600 eKr
- Sumer -> 4000 - 2350 eKr
- Akkad -> 2350 - 2150 eKr
- Babüloonia -> 1830 - 1530 eKr
- Assüüria -> 1360 - 605 eKr
- Uus-Babüloonia -> 625 - 539 eKr

Piirkond: Tigrise ja Eufrati jõe kaldad (tänapäevane Iraak)

Kunstivormid: Skulptuur, kiilkiri, arhitektuur, ehtekunst
- Mesopotaamiast pärineb savikultuur.
- Arhitektuuris ehitati templeid jumalate austamiseks.
- Paleede seinad olid kaetud reljeefidega
- Tähtsaim kunst oli skulptuur (vähem realistlikumad)
- Steel e seadustetulp
- Silinderpitsat - väike savi pitsat, mille peal olid erinevad kujutised

# data[].attributes.body
Naram-Sini võidusteel

# data[].attributes.body
Kiilkiri

# data[].attributes.body
Silinderpitsat

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 3000 - 300 eKr
- Vana riik -> 3000 - 2263 eKr
- Keskmine riik -> 2040 - 1650 eKr
- Uus riik -> 1562 - 1085 eKr

Piirkond: Niiluse jõe kallas (Aafrika kirdeosa)

Kunstivormid: arhitektuur, seinamaalid, skulptuur, hieroglüüfid
- Suurt tähtsust omas elu peale surma
- Sellest ajastust pärinevad püramiidid ehk vaaraode hauatemplid
- Surnud säilitati läbi mumifitseerimise, muumiad maeti palsameeritult hauakambritesse
- Hauakambritesse pandi väärtuslike ja kunstilisi esemeid, et surnud saaksid nende endaga järgmisse ellu kaasa võtta
- Hauakambrite seinad olid kaunistatud seinamaalingutega jumalatest
- Vana-Egiptuse ajal loodi hieroglüüfid, mille eelkäijaks oli kiilkiri
- Skulptuurid varieerusid, sõltuvalt sellest, keda kujutatud oli
- Vaaraod ja jumalad olid kujutatud kindlas poosis ning ühesuguse ilmega (tähtsid isikud pidid olema alati täiuslikud)
- Lihtinimesi kujutati skulptuuris vähem täiuslikumalt ning elavamalt
- Seinamaalidel olid isikud alati samas poosis - pea küljega, keha otse ning käed välja sirutatult kindlas asendis

# data[].attributes.body
Giza püramiidid

# data[].attributes.body
Hieroglüüfid

# data[].attributes.body
Ramses II matusetempel

# data[].attributes.body
Medjed (ainuke Vana-Egiptuse jumal, keda kujutati otseses vaates)

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 3000 - 1200 eKr

Piirkonnad: Ateena, Peloponnesose poolsaar, Egeuse mere saared

Kunstivormid: arhitektuur, skulptuur, tarbekunst, maalikunst
- Kreeta-Mükeenel oli kolm kultuuri - Egeuse, Kreeta-Mükeene (Kreeta linn, Mükeene saar) ja Minose (minoiline) kultuur
- Arhitektuuri all ehitati losse ja paleesid, mis olid keeruliselt loodud
- Sambad olid ruumide liigendamiseks ehitatud
- Tarbekunsti all tehti peamiselt keraamikat
- Keraamikas kasutati palju värve ning dekoratiivsust
- Maalikunst väljendus läbi seinamaalide, mis eksisteerisid losside ja paleede kaunistamise jaoks
- Maalidel kujutati mehi tumedas toonis ja naisi heledamas, peamiselt maaliti sõda või pidulikke momente
- Skulptuuri alla kuulusid väiksemas mõõtudes kujud (peamised isikud, kellest kujukesi tehti olid madudega jumalannad, kes olid kodude kaitsjad)
- Egeuse kultuurist sai alguse Vana-Kreeka kultuur

# data[].attributes.body
Lõvivärav

# data[].attributes.body
Madudega jumalanna

# data[].attributes.body
Knossose palee seinamaal

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 7. - 1. sajand eKr
- Arhailine -> 7. - 6. sajand eKr
- Klassikaline -> 5. - 4. sajand eKr
- Hellenistlik -> 3. - 1. sajand eKr

Piirkond: Balkani poolsaar (tänapäevane Kreeka)

Kunstivormid: arhitektuur, skulptuur, maalikunst, teatrikunst
- Nagu Vana-Egiptlaste jaoks, oli ka Vana-Kreekalaste jaoks tähtsad jumalad
- Jumalad olid antropomorfsed (inimlike omadustega)
- Iga jumal valitses kindlat piirkonda
- Jumalatele ehitati templid
- Kuros ehk meesfiguur skulptuuris
- Kore ehk naisfiguur skulptuuris
- Skulptuure kujutati alati ajastule omapärase naeratusega
- Vana-Kreeka maalikunstist pole palju tänaseni säilinud
- Maalikunst väljendus peamiselt läbi vaasimaalide
- Mustafiguuriline stiil - punase taustaga, musta detailiga vaasimaalimisstiil
- Punasefiguuriline stiil - musta taustaga, punase detailiga vaasimaalimisstiil
- Vana-Kreekas esines esmaselt teatrikunst
- Teater koosnes kolmest osast: skenee, orkestra ja theatron.
- Skenee - näitlejate sisse- ja väljapääs laval
- Orkestra ehk lava
- Theatron - vaatajate ala laval

# data[].attributes.body
Ateena akropol

# data[].attributes.body
Milose Veenus

# data[].attributes.body
Samothrake Nike

# data[].attributes.body
Mustafiguuriline vaasimaal

# data[].attributes.body
Punasefiguuriline vaasimaal

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 8. - 3. sajand eKr

Piirkond: Tiberi ja Arno jõe äärne maa (tänapäevane Toscana maakond Itaalias)

Kunstivormid: arhitektuur, skulptuur, maalikunst
- Etruskitele oli omapärane ehitada suurte tugevate müüridega ning korralike teedega linne
- Etruskide templid olid sarnased Vana-Kreeka omadele (ehitatud puidust, mitte kivist)
- Vähe on arhitektuur tänaseni säilinud (ainult nekropolid)
- Nagu Vana-Egiptuses, kaunistasid ka Etruskid hauakambreid seinamaalidega
- Hauakambritesse pandi veel skulptuure ja väärisesemeid
- Hauamaalid olid rõõmsameelsed ning kujutasid olulisi hetki elus
- Surnud tuhastati ning pandi urnidesse, mille peal oli nende portree
- Skulptuur oli sarnane Vana-Kreeka omale

# data[].attributes.body
Seinamaal nn. Leopardidega hauakambrist Tarquinias

# data[].attributes.body
Etruskide tempel

# data[].attributes.body
Abikaasade sarkofaag

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 753 eKr - 476 pKr
- Kuningriigi aeg -> 753 - 509 eKr
- Vabariigi aeg -> 509 - 30 eKr
- Keisririigi aeg -> 30 eKr - 476 pKr

Piirkond: Apenniini poolsaar (tänapäevane Rooma)

Kunstivormid: arhitektuur, skulptuur, maalikunst
- Vana-Roomalased olid kõige rohkem tuntud oma arhitektuuri oskuste poolest (eriti tehnilises osas)
- silmapaistvad olid üle orgude kulgevad akveduktid
- elamutel olid aatriumid keskel, kust sai teistesse ruumidesse minna
- Vana-Roomas eelistati korintose orderit, mida nad ka omapärasemaks tegid
- Skulptuurid olid Vana-Kreeka omade järgi tehtud ning originaalseid teoseid eriti ei olnud
- Portreed olid rohkem realistlikud
- Valitsejate skulptuurid oli tehtud ideaalseks

# data[].attributes.body
Colosseum

# data[].attributes.body
Pantheon

# data[].attributes.body
Kapitooliumi emahundi skulptuur

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 1. - 6. sajand

Piirkond: Rooma riigi alad

Kunstivormid: arhitektuur, maalikunst, skulptuur
- Varakristlik kunst tekkis läbi ristiusu
- Varakristlik kunst eksisteeris antiikkunstiga samaaegselt
- Arhitektuuris võeti Vana-Rooma basiilika ning arendati edasi Varakristliku päraseks
- Kirikuid ehitati ilmakaarte järgi (pikihoone osa Ida-Lääne suunas, põikhoone osa Põhja-Lõuna suunas)
- Katakombid - kamber, kuhu pandi surnud kohati või üksteise kõrvale
- Seinamaalid olid freskotehnikas tehtud
- Miniatuurmaal - väikeseformaadiline teos, tavaliselt portree
- Mosaiigid olid mõeldud apsiidide kaunistamiseks

# data[].attributes.body
Varakristlik mosaiik

# data[].attributes.body
Miniatuurmaal

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 4. - 15. sajand

Piirkond: Rooma idapoolsed alad (peale nende piirkondade iseseisvumist; tänapäevane Istanbuli ala)

Kunstivormid: arhitektuur, maalikunst
- Bütsantsi kunst oli suurelt seotud kiriku arhitektuuriga
- Tsentraalehitis - ehitis, mille põhiplaani ristuvate telgede äärmised punktid on põhiplaani keskmest ühekaugusel
- Bütsantsi mosaiigid olid erilised ning täiesti teistsugused varakristliku kunsti omadest
- Mosaiigil on keisri pea ümber nimbus ehk kuldne aupaiste
- Bütsantsi ajastul maaliti ikoone ning arenes välja omapärane tehnika ja reeglistik
- Nagu ka varakristlikus kunstis, oli miniatuurmaal ka Bütsantsi kunstis tähtsal kohal

# data[].attributes.body
Hagia Sophia

# data[].attributes.body
Mosaiik keiser Justinianusega

# data[].attributes.body
Hagia Sophia kiriku põhiplaan

# data[].attributes.body
Ravenna San Vitale kiriku põhiplaan

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 10. - 17. sajand

Piirkond: tänapäevane Venemaa

Kunstivormid: arhitektuur, maalikunst
- Vana-Vene riik sai alguse läbi Skandinaavia viikingite (Kiievi vallutamine aastal 882)
- Vana-Vene kunst on tugevalt seotud Bütsantsi kunstiga
- Arhitektuuris on Vana-Vene tuntud kõige rohkem oma kirikute poolest (suured sibula kujulised kuplid)
- Maalikunstis olid tähtsad ikoonid (üks tähtsaim on Vladimiri Jumalaema ikoon)
- Kunst üldiselt väljendus läbi õigeusu
- Maalikunstile oli omapärane ümberpööratud perspektiiv (perspektiivjooned pildist väljaspool)

# data[].attributes.body
Vassili Blažennõi kirik

# data[].attributes.body
Vladimiri Jumalaema ikoon

# data[].attributes.body
Andrei Rubljov "Kolmainsus"

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 8. - 11. sajand

Piirkond: Skandinaavia

Kunstifaasid:
- Osebergi stiil (algne faas; nimetus tuleneb laevmatusest; haarav metsaline motiiv)
- Borre stiil (geomeetrilised sõlmedega mustrid; ühe looma motiiv; sümmeetriline kahekordse kontuuriga rõngaskett)
- Jellinge stiil (loomi kujutav kunsti faas; stiliseeritud loomad lindikujulise kehaga)
- Mammeni stiil (nimi tuleneb Taani Mammeni Bjerringhø küla jõuka mehe hauast leitud kirvest)
- Ringerike stiil (välja arenenud Mammeni stiil; peamiselt loomi kujutav; nimi tuleneb Norra ajaloolisest Ringerike piirkonnast)
- Urnesi stiil (loomi kujutava kunsti viimane faas; tihedaks mustriks põimunud stiliseeritud loomad; pead kujutatud profiilis)

Kunstivormid: tarbekunst, skulptuur, ehtekunst
- Viikingid kasutasid peamiselt puitu materjalina, kuid kasutati ka kivi ja metalli
- Viikingid ei loonud kunsti sama mõttega nagu teised kultuurid sellel ajal (ehk rohkem väiksemaid kunstiesemeid, mida sai kasutada)
- Surnute hauda oli tavapärane panna metallist tehtud igapäevased esemed
- Surnutele pandi alati nende parimad riided selga
- Haudadele pandi nikerdustega kivid mälestusmärgiks

# data[].attributes.body
Osebergi laeva detail

# data[].attributes.body
Kilpkonnakujulised paarissõlgid

# data[].attributes.body
Vaalaluust kilp

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 5. sajand eKr - 12. sajand pKr
- Hallstatti periood
- La Tène'i periood
- Rooma-järgne periood

Piirkonnad: Kesk- ja Lääne-Euroopa

Kunstiperioodid:
- Hallstatti periood (iseloomustas geomeetriline ornament)
- La Tène'i periood (spiraalmotiiv; abstraktsus; emailkaunistus; inspireeritud Vana-Kreeka ning Etruskide kunstist)
- Rooma-järgne periood (kestis umbes 700 aastat; viimane keldi kunsti periood enne täielikku hääbumist)

Tarbekunst:
- Keldi kunst loodi indoeuroopa hõimude poolt
- Kunsti iseloomustasid spiraalornamendid
- Kunst väljendus peamiselt läbi sõjaliste tarbeesemete (nt kilp, relvad)

# data[].attributes.body
Kullast ketassõlg

# data[].attributes.body
pronksnaast La Tène'i kultuurist

# data[].attributes.body
Pronkspeegli tagakülg

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 10. - 12. sajand

Juhtiv piirkond: Prantsusmaa

Stiili väljendus: arhitektuur, skulptuur, maalikunst
- Roomani kunst algatas esimese suure kultuuritasemetõusu Prantsusmaa aladel
- Romaani stiil väljendub peamiselt läbi usuga seotud kunsti/ehitiste
- Arendati edasi Vana-Rooma basiilikat.
- Romaani stiilis lisandus kirikutele tornid.
- Skulptuurid olid kirikute välisseintel ja siseruumides
- Skulptuurid õpetasid inimestele piibli kohta
- Maalikunst väljendus peamiselt läbi piibli illustreerimise, aga ka läbi seinamaalide kirikutes
- Vitraaž - värvilistest või värvitutest klaasitükkidest tehtud aknaavas asuv kunstiteos

# data[].attributes.body
Basiilika põhiplaan

# data[].attributes.body
Cluny kloostri kiriku põhiplaan

# data[].attributes.body
Pisa katedraal

# data[].attributes.body
Romaani mosaiik

# data[].attributes.body
Romaani seinamaal

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 12. - 16. sajand

Juhtiv piirkond: Prantsusmaa

Stiili väljendus: arhitektuur, skulptuur, maalikunst
- Gooti kunst oli kunsti tippaeg
- Gooti tähtsaim arhitektuur oli sakraalarhitektuur
- Ümarad detailid muutusid teravamaks (ümarkaare asemel teravkaar)
- Kirikud olid romaani stiiliga võrreldes madalamd ja värvilisemad
- Skulptuur oli tugevalt seotud arhitektuuriga
- Skulptuuri materjaliks oli kivi
- Seinamaalid olid kiriku seinte kaunistamiseks ja usu levitamiseks
- Tahvelmaal - teisaldatavale alusele (lõuendile, puittahvlile) maalitud teos

# data[].attributes.body
Gooti basiilika läbilõige

# data[].attributes.body
Chartres'i katedraal

# data[].attributes.body
Gootika tahvelmaal

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 14. - 16. sajand
- Vararenessanss -> 14. - 15. sajand
- Kõrgrenessanss -> 16. sajandi esimene kolmandik (umbes 1500 - 1530)
- Manerism -> 1520 - 1600

Juhtiv piirkond: Itaalia

Kunstivormid: maalikunst, arhitektuur, skulptuur
- Nimetus "renessanss" tuleneb prantsuse keelsest sõnast "taassünd"
- Renessanss on üks suurimatest ja tuntuimatest ajastustest ning see levis üle maailma (kunst peamiselt siiski Euroopas)
- Skulptuur ja maalikunst arenesid eraldi kunstivormideks
- Rohkem kujutati realistlikku ja looduselähedast stiili
- Kunstnikud hakkasid oma töid allkirjastama, et oleks võimalik teistel nende töid ära tunda
- Arhitektuuris levis Rooma pärane stiil ja kunst
- Oluline osa arhitektuuris oli profaanehitiste ehitamine
- Arhitektuuris oli eelistuseks sümmeetria ja tasakaal

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 14. - 16. sajand
- Vararenessanss -> 14. - 15. sajand
- Kõrgrenessanss -> umbes 1500 - 1530

Kunstivormid: maalikunst, arhitektuur, skulptuur
- tähtsaim kunstikeskus oli Firenze
- vararenessanss oli lihtsam stiili poolest, kõrgrenessanss aga keerulisem ja detailsem
- kunst oli tugevalt usuga seotud
- kujutati mütoloogiat
- arhitektuur oli tähtsam kui skulptuur, maalikunst on aga kõige tuntum
- kujud olid rahulikus/lõõgastunud asendis
- kasutusele võeti majoolitehnika ehk põletatud savikujundid kaeti erinevat värvi glasuuriga

Vararenessansi kunstnikud:
-Sandro Botticelli -> maalikunstnik (näiteteos: “Kevad” ("Primavera"), 15. saj)
- Masaccio -> kunstnik (näiteteos: "Püha kolmainsus", 1428)
- Fra Angelico -> maalikunstnik (näiteteos: "Viimane kohtuotsus", 1425)

Kõrgrenessansi kunstnikud:
- Leonardo da Vinci -> kunstnik (näiteteos: "Püha õhtusöömaaeg", 15. saj)
- Michelangelo -> skulptor (näiteteos: "Taavet", 16. saj)
- Raffael -> maalikunstnik (näiteteos: "Ateena kool", 16. saj)

# data[].attributes.body
Sandro Botticelli "Kevad" ("Primavera")

# data[].attributes.body
Masaccio "Püha kolmainsus"

# data[].attributes.body
Fra Angelico "Viimne kohtuotsus"

# data[].attributes.body
Leonardo da Vinci "Püha õhtusöömaaeg"

# data[].attributes.body
Michelangelo "Taavet"

# data[].attributes.body
Raffael "Ateena kool"

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 16. sajand

Piirkond: Veneetsia (Itaalia)

Maalikunst:
- kunstnike jaoks muutus oluliseks värv
- Veneetsia kunstnikele oli omapärane suurejoonelisus
- Peamiselt kasutati kuldset koloriiti

Kunstnikud:
- Giorgione -> maalikunstnik (näiteteos: "Lamav Veenus", 1510)
- Tizian -> maalikunstnik (näiteteos: "Neitsi Maarja taevaminek", 1518)
- Veronese -> maalikunstnik (näiteteos: "Pidusöök Leevi majas", 1573)

# data[].attributes.body
Giorgione "Lamav Veenus"

# data[].attributes.body
Tizian nn Urbino Veenus

# data[].attributes.body
Veronese "Pidusöök Levi majas"

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 1520 - 16. sajandi lõpp

Maalikunst:
- Manerism oli periood, millal renessanss läks üle barokile
- läbi tuntud meistrite jäljendamise kadus kunstis isikupära
- Omapärased tunnused: rahutu kompositsioon, venitatud figuurid, meeldivad värvid, suurte mõõtmete poole liikumine

Kunstnikud:
- El Greco -> kreeka maalikunstnik (näiteteos: "Toledo vaade", 1600)
- Tintoretto -> itaalia maalikunstnik (näiteteos: "Viimne õhtusöök", 1594)
- Parmigianino -> itaalia maalikunstnik (näiteteos: "Madonna lapsega ehk pikakaelaga madonna", 1535)

# data[].attributes.body
El Greco "Toledo vaade"

# data[].attributes.body
Tintoretto "Viimne õhtusöök"

# data[].attributes.body
Parmigianino "Madonna lapsega ehk pikakaelaga madonna"

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 15. sajand

Maalikunst:
- teatud piirkondades olid inimesed kõrgelt arenenud
- kunstnikele oli eeskujuks hilisgootika
- teostel oli tihti õpetlik ja moraliseeriv tähendus
- kunstnikud paistsid välja oma osavate maalitehnika oskustega
- omapärased tunnused: peen ja realistlik käsitlusviis, värvide sära
- varakult võeti kasutusele õlivärvid

Kunstnikud:
- Jan van Eyck -> maalikunstnik (näiteteos: "Arnolfini abielupaar", 15. saj)
- Rogier van der Weyden -> maalikunstnik (näiteteos: "Daami portree", 15. saj)
- Hieronymus Bosch -> maalikunstnik (näiteteos: "Lõbude aed", 15. - 16. saj)
- Pieter Brueghel (vanem) -> kunstnik (näiteteos: "Jahimehed lumes", 16. saj)

# data[].attributes.body
Jan van Eyck "Arnolfini abielupaar"

# data[].attributes.body
Rogier van der Weyden "Daami portree"

# data[].attributes.body
Hieronymus Bosch "Lõbude aed"

# data[].attributes.body
Pieter Brueghel (vanem) "Jahimehed lumes"

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 15. - 16. sajand

Kunstivormid: maalikunst, trükigraafika
- Saksamaal puudus antiikkultuuri mõju kunstis
- uut maalilaadi inspireeris gootika
- maalid olid peamiselt usulise ja õpetliku sisuga
- tähtis oli inimese omapära ja tema tunde kujutamine
- omapärased tunnused: realistlikkus, ekspressiivsus
- trükis kasutati puulõiketehnikat, mille tulemusel olid kujutised lihtsamad ja nurgelised
- 15. sajandil võeti trükigraafikas kasutusele sellel ajal leiutatud vasegravüür, mis lasi teha peenemaid jooni

Kunstnikud: Matthias Grünewald, Albrecht Dürer, Lucas Cranach vanem, Hans Holbein
- Matthias Grünewald -> maalikunstnik (näiteteos: “Heller altar”, 16. saj)
- Albrecht Dürer -> maalikunstnik (näiteteos: “Rüütel, surm ja kurat”, 16. saj)
- Lucas Cranach (vanem) -> maalikunstnik (näiteteos: "Adam ja Eva", 16. saj)
- Hans Holbein (noorem) -> maalikunstnik (näiteteos: “Henry VIII portree”, 16. saj)

# data[].attributes.body
Matthias Grünewald "Heller altar"

# data[].attributes.body
Albrecht Dürer "Rüütel, surm ja kurat"

# data[].attributes.body
Lucas Cranach (vanem) "Adam ja Eva"

# data[].attributes.body
Hans Holbein (noorem) "Henry VIII portree"

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 15. - 16. sajand

Kunstivormid: arhitektuur, maalikunst
- suurimad saavutused prantsuse renessansi kunstis olid just arhitektuuriga seotud
- tähtsaim ja tähelepanuväärseim arhitektuuris oli lossiarhitektuur
- lossid olid osati gootikast inspireeritud, kuid paljud tunnused olid siiski renessansile omapärased
- maalikunst oli tugevalt itaalia kunstist inspireeritud
- maalid olid selged ning näha oli täpsuse kujutamise oskust

Kunstnikud:
- Jean Clouet -> maalikunstnik (näiteteos: "Guillaume Budé", 16. saj)
- François Clouet -> maalikunstnik (näiteteos: "Kuningas Charles IX portree", 16. saj)

Arhitektuuri näited:
- Chambord'i loss (Chambord)
- Fontainebleau loss (Pariis)

# data[].attributes.body
Jean Clouet "Guillaume Budé"

# data[].attributes.body
François Clouet "Kuningas Charles IX portree"

# data[].attributes.body
Chambord'i loss

# data[].attributes.body
Fontainebleau loss

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 16. - 17. sajand

Kunstivormid: arhitektuur, maalikunst
- Eestis olnud keskaja tõttu püsis gootika kauem
- renessansile omapärane arhitektuur ilmus umbes 1520, mis püsis kuni 17. sajandini
- renessansi ajal polnud Eestis eriti kunstnikke
- maalikunsti oli Eestis vähe võrreldes arhitektuuriga

Kunstnikud: Michel Sittow
- Michel Sittow -> saksa päritoluga eesti maalikunstnik (näiteteos: "Mary Rose Tudor, Henry VIII õde", 16. sajandi algus)
- Arent Passer -> hollandi skulptor ja arhitekt

Arhitektuuri näited:
- Mustpeade maja (Tallinn)
- Tallinna Vaekoda (asus Raekoja platsil, kuid hävines II MS ajal)

# data[].attributes.body
Michel Sittow "Aragoni Katariina portree"

# data[].attributes.body
Mustpeade maja (Tallinn)

# data[].attributes.body
Ajavahemik: 1600 - 1750

Algpiirkond: Itaalia

Kunstivormid: arhitektuur, skulptuur, maalikunst
- barokk tuleneb sõnast "barocco" ehk ebareeglipärane pärlikarp
- igas piirkonnas oli kunstil ühiskondlikud/kultuurilised mõjutused
- baroki vormid: barokk, barokk klassitsism, barokk realism
- tähtsamad elemendid: tunded, emotsioonide väljendamine, maalilisus, dünaamika
- arhitektuuris oli silmatorkav pargiarhitektuur, mis oli vaba ja tehislik
- arhitektuuris võeti uuesti kasutusele voluudid, tornid ja pilastrid
- ehitiste põhiplaanid muutusid ümaramaks
- uueks elemendiks arhitektuuris olid ovaalsed aknad ja mansardkatus
- stiili poolest polnud maalikunst ühtne

Kunstnikud:
- Lorenzo Bernini -> itaalia skulptor (näiteteos: "Püha Teresa ekstaas", 17. saj)
- Caravaggio -> itaalia maalikunstnik (näiteteos: "Medusa", 16. saj)
- Carracci -> itaalia maalikunstnik (näiteteos: "Jumalate armastused", 17. saj)
- Rembrandt van Rijn -> hollandi maalikunstnik (näiteteos: “Öine vahtkond”, 17. saj)
- Jan Vermeer van Delft (Johannes Vermeer) -> hollandi maalikunstnik (näiteteos: "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga", 17. saj)
- Diego Velazquez -> hispaania maalikunstnik (näiteteos: “Õuedaamid”, 17. saj)