# data[].attributes.body
Har skrevet ned i et andet dokument, af forbedrelse til fremlæggelsen

Ny viden
Jeg har i denne VU'en fået meget mere indblik i medicinhåndtering og hvordan det fungere. Hvad man skal være opmærksom på, hvordan man giver det og om jeg som pædagogisk assistent må give det til de børn som jeg arbejder med i vuggestue.
Jeg er blevet klogere på de forskellige mediciner vi bruger i vores hverdag og på dem som var ukendte.

# data[].attributes.headline
Fin gennemarbejdet besvarelse. Meget fakta. Prøv for at få dig selv mere i spil og få din viden ud at vende blikket mod dig selv ift. medicinhåndtering. Du har en masse faktuel viden nu omkring håndtering mv. Hvad kan du bruge den viden til nu i din praksis? Hvad er vigtigt, at andre ved omkring medicinhåndtering? Du kan med fordel lave en konklusion på hver dag med ny erfaret viden, som du nu tager med dig videre

# data[].attributes.subject
Fin gennemarbejdet besvarelse. Meget fakta. Prøv for at få dig selv mere i spil og få din viden ud at vende blikket mod dig selv ift. medicinhåndtering. Du har en masse faktuel viden nu omkring håndtering mv. Hvad kan du bruge den viden til nu i din praksis? Hvad er vigtigt, at andre ved omkring medicinhåndtering? Du kan med fordel lave en konklusion på hver dag med ny erfaret viden, som du nu tager med dig videre

# data[].attributes.body
Mestring: At imødegå ændrede betingelser, samt at tilpasse sig. Man har åbenhed og ærlighed er ofte forudsætninger for at komme videre.
___________________________________

Som pædagogisk assistent kan det være et hjælp at jeh udtstråler en ro og være anerkendende over for den borger, der skal have medicinen.

Hvis et barn fx ikke vil tage sin medicin, skal nærmste leder kontakes eller lægen. Man må ikke snyde medicin i en person eller give det ved tvang.

Man må fx ikke knuse piller i yoghurt, uden at fortælle det til borgen. Hvis dette skal ske, skal borgen informeres om hensigten med at knuse pillen.

Hvis en borger/et barn nægter at tage sin medicin, skal det dokumenteres i den pågældendes  journal iføgle Sundhedsloven.

Motivation: Som pædagogisk personale, kan jeg hjælpe borgeren/barnet med at tage sin medicin ved at finde en rutine i hverdagen fx ved et skema eller en app.
Man kan udstråle motivation og være anerkendende ved at være forstående for at det er svært at skulle tage medicinen.

# data[].attributes.body
Hygiejne: Dette sikres ved brug at handsker og håndsprit.
Det skal undgås at hænderne kommer direkte i kontakt med medicinen.

For hvert enkelt medicin sikres beborens navn og cpr. nr. står på pakningen og at holdbarheden ikke er overkskredet.
Når pakken er taget i brug, markeres den med et rødt kryds.

Medicin som tabes, destrueres i en pakke med andet medicin som fx er tabt og sendes til apoteket.

Ikke røre teknik, betyder det er vigtigt at man holder hygienen og har handsker på, samt bruger sprit.

Utilsigtet hændelser (UTH): Er når noget går galt i forbindelse med de sundhedsfaglige opgaver. Når det sker, skal man rapportere de utilsigtede hændelser til Dansk Patientsikkerhedsdatabase. Det er hændelser, som kan have konsekvenser for patienten i forskellig grader.

Det er vigtigt at sikre at medicinen give på det rigtige tidspunkt, til den rigtige borger. Dette gøres ved at kontrollere, at det er patientens navn og personnummer samt det rigtige tidspunkt og den rigtige ugedag og/eller dato, der står på doseringsæsken og på dosisposen.

# data[].attributes.body
Det er Sundhedsstyrelsen, som fastsætter de overordnede regler og rammer for medicinhåndtering.

Som sundhedsperson er man forpligtet til at udvise omhu og samvittighedsfuldhed under udførelsen af medicinen du giver til andre. Sundhedstyrelsen har lavet forskellige vejledninger som man kan orientere sig i, inden man skal håndtere medicin. Vejledninerne er sundhedstyrelsens fortolkning af lovgivning og de er lavet til læger og andre sundhedsfaglige personer, som håndtere medicin.

Sundhedstyrelsen anbefaler ledelsen i daginstitutioner, samt skoler osv. at sikre personalet er i stand til at kunne varetage medicingivning.
Ledelsen har ansvar for, at det af en skriftlig instruktion til personalet fremgår, hvordan børnenes medicin skal håndteres og opbevares. Medicinen skal opbevares, så den er utilgængelig for uvedkommende og det anbefales, at institutionen skriver ned, af hvem og hvornår medicinen er givet.

FOA har lavet 10 generelle råd om medicinhåndtering.

Ledelsen har ansvar for, at der er retningslinjer for medicinhåndtering på din arbejdsplads

Orientér dig om retningslinjer for medicinhåndtering på din arbejdsplads

Medicingivning bør så vidt muligt foregå i hjemmet

Du giver medicin på forældrenes ansvar og instruktion

Du har ansvar for, at du giver den rigtige medicin til det rigtige barn, og på den korrekte måde

Giv kun lægeordineret medicin

Dokumentér medicingivningen: Skriv ned hvad og hvornår du har givet barnet medicin

Opbevar medicinen korrekt: I originalemballage med doseringsanvisning, og uden for børns rækkevidde

Motivér barnet til at tage medicin. Brug aldrig magt

Hvis du er i tvivl, så sig fra

Som pædogisk assistent, har jeg ikke en sundhedsfaglig uddannelse, som gør at jeg må observere og behandle syge børn eller voksne. Man skal derfor oplæres hver gang, et barn skal have medicin.
I daginsitutioner er det forældrene til det syge barn, som er ansvarlige for at skulle give instruktionerne fra lægen til personalet.

Praktiksted og medicin:
I mit praktik sted, giver de ikke medicin ligegylding hvilken form for medicin det er - sagt fra lederen

Case om Line:

- Hvad er Lines ansvar og kompetence som pædagogisk assistent i sådan en situation?
Som pædagogisk assistent er Line ikke uddannet i at kunne give medcin, hun skal derfor have instruktion i hvordan hun skal give medicinen til Josefine.

- Må medicinen opbevares i Josefines madkasse?
Medicinen må ikke opbevares i Josefines madkasse, da de andre børn kan komme i kontakt med hendes madkasse, hvis den ligger i hendes taske som, som er tilgængelig for alle.
Medicinen skal derfor ligges i et låst skab.

- Må Line give medicinen til Josefine?
Ja, det må hun gerne. Medicinen som hun modtager, skal være i aftale med Josefines forældre og at der skal sættes en label på med Josefines navn, cpr-nummer og hvilken slags medicin det er. Josefines mor skal også udfylde et skema, sådan så at Line er sikker på at hun giver Josefine medicinen på den korekte måde.

# data[].attributes.body
Ritalin: Gives mod ADHD.
Det virker regulerende på visse signalstoffer i hjernen bl.a. dopamin. Det øger evnen til at kunne koncentrere sig og fast holde opmærksomheden på noget.
Ritalin tages oftes i forbindelse med et måltid.
Bivirkninger ved at tage Ritalin, kan være hovedpine, kvalme, ingen/nedsat appetit og træthed.

Antipsykotika (Seroquel): Tages mod skizofreni og andre  psykoser. Det gives også ved depressioner. Det virker ved at ændre aktiviteten af flere af signalstofferne i hjernen, så overførslen af nerveimpulser i hjernen hæmmes. Det har en beroligende og antipsykotisk virkning uden at det føles som helbredende.
Det kan tages med eller uden mad.
Bivirkningerne ved at tage dette kan være hjertebanken og hurtig puls.

Benzodiazepiner: Gives mod angst, epilepsi og kan også gives som sovemedicin.
Benzodiazepinerne har flere virkninger bl.a. sløvende, angstdæmpende og krampestillende.

Antidepressive (Citalopram): Bruges mod depression og angst. Tages i forbindelse med et måltid. Det virker ved at øge mængeden af signalstoffet serotonin, som har betydning for impulsoverførslen i hjernen.
Bivirkningerne kan være hovedpine, søvnløshed, forstoppelse og kvalme.

Sovemedicin: Hypnotika, som findes i sovemedicin, virker mod søvnløshed. Det bruges i perioder, hvis man har svært ved at sove og den manglende søvn gå ud over ens hverdag.
Man kan blive afhængig af hypnotika, hvis man tager den over en længere periode.
Det tages inden man gå i seng.

# data[].attributes.body
Har læst alle 4 dage igennem og de syntes fint beskrevet. Der er ikke så meget at give feedback på da det meste er fakta.

# data[].attributes.headline
Psykiske sygdomme og udviklingsforstyrrelser i institutioner 

# data[].attributes.subject
Psykiske sygdomme og udviklingsforstyrrelser i institutioner 

# data[].attributes.body
Autisme Spektrum Forstyrrelser (ASF) : Er en fællesbetegnelse for alle diagnoser inden for autisme. Det er en en gruppe af gennemgribende udviklingsforstyrrelser - det betyder at udviklingen i hjernen afviger fra det normale.
Der findes forskellige former for ASF

ADHD/ ADD:

ADHD - er en neuropsykiatrisk lidelse, som giver forstyrrelser i personens opmærksomhed og aktivitet.

ADD -  er en psykisk funktionsnedsættelse. Den kaldes ofte for den ”stille” ADHD, fordi folk med ADD ikke giver udtryk for den sammen form for hyperaktivitet og impulsivitet, som folk som har ADHD.

Skizofreni: Er en psykisk tilstand. Det er en sjælden og alvorlig sygdom - det bliver kaldt for en psykose. Det påvirker ens evne til at kunne skelne mellem virkelighed  og fantasi. Man kan høre stemmer og have vrangforstillinger.

Angst: Er en følelse af noget der føles som farligt og får lysten til at flygte hurtigt fra det som føles farligt eller truende.

Depression: Er en følelse af tristhed og mangel på energi. Man har oftes negative tanker, svært ved at huske ting og koncentrationsbesvær.

Mental retardering: Er en forsinket udvikling af psykiske funktioner i udviklingen fra 0-18 år, med som giver en nedsat funktion i områderne der indgår intelligens, dvs. det kognitive, motoriske og de sociale evner.
Der findes forskellige former for mental retardering.

____________________________

Anna er 15 år og har diagnoserne angst, skizofreni og ADHD.

Hun bor på et bosted sammen med andre unge som også har flere diagnoser ligesom Anna.

2 gange om dagen skal Anna have sin medicin, hver morgen og aften i forbindelse med et måltid. Da Anna ikke altid er glad for at skulle spise, glemmer hun at tage pillerne, derfor får hun hjælp fra det pædagogiske personale til at huske det.

Da det ikke er altid at Anna er villig til at samarbejde med at skulle tage sin medicin og ofte ender det ud i at det pædagogiske personale må presse hende til at tage det. Det synes hverken Anna eller personalet er sjovt og det ender tit ud i at de bliver uvenner.

Personalet har snakket om hvordan det kan blive en god oplevelse for begge parter og at Anna for sin medicin.

De har fundet frem til at en fra personalet kommer op på Anna’s værelse om morgen og taler med Anna om hvordan hun har det på selve dagen og derved kan de få snakket med hende om hvad hun kan overskue, samt få hende til at tage sin medicin uden at det kun bliver derfor at personalet komme ind til hende.

Det pædagogiske personale kan motivere Anna, på den måde ved at snakke med hende om andet en medicin og diagnoser hele tiden, men prøve at få hendes fokus over på noget andet.

# data[].attributes.body
Anti-inflammatorisk:

- Panodil: Anvendes mod svage smerter og virker febernedsættende.
Bivirkninger ved at tage Panodil, kan være allergiske reaktioner, som er sjældne.
Hvis der tages en større mængde Panodil end der anbefales, kan det give langvarige skader.

- Ibuprofen: Dæmper inflammation, det virker smertestillende og febernedsættende. Den har større virkning end Panodil, fx ved muskel og ledsmerter.
Bivirkningerne ved at tage ibuprofen, kan være mavesmerter og diarré.

Inhalationer:

- Ventoline: Bruges mod astma, som anvendes ved astmaanfald og som forebyggende behandling inden aktivet, der evt. kan udløse et anfald.
Bivirkningerne kan fx. være hurtig puls, muskelkramper, rysten og hovedpine.

- Bricanyl: Bruges mod astma, som anvendes ved astmaanfald og som forebyggende behandling inden aktivet, der evt. kan udløse et anfald.
Det virker ved at udvide luftrørene, som fører luften ned i lungerne. Virkingen virker som regel efter få minutter og varer helt op til 6 timer.
Bivirkningerne kan være rysten og hovedpine, som ses som at være de mest almindelige.

- Flixotide/budesonid: Anvendes forebyggende mod anfald. Virker lokalt i luftvejene. Virkningen indtræder først efter flere timer, og den fulde effekt ses først efter 4-7 dages behandling.

Meget sjældne bivirkninger, pludseligt hududslæt, åndedrætsbesvær og besvimelse.

Epilepsi-medicin:

- Gabapentin: Er et middel mod epilepsi. Det anvendes for at forebygge epileptiske anfald.
De mest almindelige bivirkninger ved at tage Gabapentin, kan være feber og træthed.

- Levetiracetam: Anvendes for at forebygge forskellige former for epileptiske anfald, fx absencer, evt. som supplement til igangværende forebyggende behandling.
Bivirkningerne kan være hovedpine.

- Lamotrigin: Er udviklet til behandling af epilepsi, men det kan også have en smertestillende virkning.
Lamotrigin virker ved at stabilisere nervesystemet.
De mest almindelige bivirkninger er hududslæt, søvnløshed, døsighed og uro.

Insulin

- Actrapid: Er et hurtigt indsættende og kortvarigt virkende insulinpræparat. Det indtages kort før et måltid og har effekt inden for 1-3 timer og virker i 6-8 timer.

- Insulatard: Er et langtidsvirkende insulin, som virker mod diabetes og som kan gives 1 - 2 gange dagligt. Det virker som regel efter 1½ time efter indsprøjtning under huden.

Antibiotika

- Penicillin: Er medicin som virker mod forskellige bakterier.
De fleste mennsker kan tåle penicillin, de mest almindelige bivirkninger er ofte smerter i mave eller tarm, fx diaré og kvalme.

- Sulfapræparater: Forhindre bakterierne i at formere sig. Bivirkningerne er næsten de samme som pencillin.

Stesolid: Er et beroligende og krampestillende middel, som anvendes ved angst. Kan også anvendes ved feberkramper hos børn og epileptiske kramper.
En bivirkning kan være at man kan blive afhængig af at tage stesolid.

Antihistamin: Er medicin som tages mod allergi. Det modvirker effekten af histamin på kroppens celler. Der findes forskellige former af antihistamin. Der findes sløvende og ikke sløvende antihistamin, som har virkning på køresyge og allergi
_____________________________________

Den sidste antibiotika

Penicillin svampen - At den kunne hæmme væksten af farlige bakterier.

Tetracyklin - At man tilføjede det til dyrenes foder, og  opdagede at dyrene voksede mere en normalt. Man troede at man havde fundet et nyt vitamin, men fandt hurtigt ud af at det var resterne fra antibiotikaen der fremmede dyrenes vækst.

Antibiotika blev et redskab i produktionen.

# data[].attributes.body
Astma: Er en kronisk sygdom i lungerne, hvor der er en vedvarende tilstand af irritation i luftvejene. Det mest hyppige symptomer på astma er: Hoste, åndenød, pibende vejtrækning. Astma hænger oftes sammen med allergi.

Epilepsi: Er en samlet betegnelse for en gruppe, der skyldes forstyret elektrisk aktivitet i hjernen. Den kan give forskellige symptomer som kamper, talebesvær, synsforstyrrelser og bevistløshed. Et epilepsi anfald kan opstå, når en gruppe hjerneceller aktiveres på en unormal måde (kortslutning)

Diabetes/Sukkersyge: Er en sygdom hvor blodetes indhold af sukker, er højere end det normale. Der findes 2 typer af diabetes :
Type 1-diabetes & Type 2-diabetes

Allergi: Er en tilstand, som skyldes "over" -følsomhed over for bestemte ting. Det er kroppens immunforsvar som reagere over for stoffer, som findes i miljøet - det kan være pollen, dyrehår og fødevarer.

Infektionssygdomme: Er en infektion, der opstår når kroppen ikke får kontrol over de indtrængende mikroorganismer. De fleste infektionssygdomme skyldes virus, bakterier og parasitter.

Parasitter: Er organismer der lever en del af sit liv på en anden organisme.

Feber: Er hvis kropstemperaturen er over 38°C eller højre temperatur målt

Feberkramper: Feberkramper sker oftes når temperaturen stiger brat og hurtigt.

Pædagogiske opgaver:

Diabetes/Sukkersyge: Hvis et barn i en institution har diabetes, kan det være det pædagogiske personale som har ansvar for barnets diabetesregulering. Det kan fx. være at man skal læres op i at blodsukkermåling og give barnet en indsprøjtning med insulin. Det er vigtigt at have et godt samarbejde med forældre omkring dette.

Epilepsi: Det er vigtigt at barnet med epilepsi, for sine tabletter på det samme tidspunkt hver dag. Hvis der opstår et anfald, skal det pædagogiske personale søger for at barnet ikke kommer til skade eks. hvis barnet spiser, skal man søger for at det ikke kvalt eller ligger på et bord og kan falde ned.

Der findes aktiviteter, som kan blive livstruende, hvis barnet mister bevistheden fx. i svømmehal eller anden leg i vand. Her er det vigtigt at der er en voksen tilstede hele tiden.

Allergi:  Et godt indeklima i institutioner, er vigtigt for børn med astma og allergi, da de oftes har følsomme luftveje.
Det pædagogiske personale, skal kende til barnets allergier fx. ved fødevarer, er det vigtigt at have et godt samarbejde med forældre omkring de madvarer barnet ikke må få.

Astma: Når et barn har astma, skal vi kende til barntes symptomer på astmaanfald, så man kan hjælpe barnet med at få astmainhalation i tide, så det ikke når at udvikle sig til noget ubehageligt. Det er vigtigt altid at huske astmamedicin, når man tager på tur.

Feber & Feberkrampe: Hvis et barn i en institution har feber, skal forældrene kontaktes, og hente dem. Indtil de kommer, skal det feberramte barn holdes adskilt fra de andre børn, så de ikke smittes og barnet er under opsyn. Barnet skal have tøjet af, får at minske risikoen for feberkramper.

Hvis et barn får feberkramper, skal man blive ved barnet. Hvis det kaster op, så det forsigtigt vendes om på siden og evt. med hovedet ned ad. Når feberkrampen er overstået ligges barnet i aflåst sideleje. Der skal ringes 112 og forældrene skal kontaktes.

Infektionsygdomme: Når der er smitsomme sygdomme i institutionen, skal der laves et opslag til forældrene, om hvad de skal være opmærksomme på.
___________________________________

Kilder:
https://www.sundhed.dk/
Sundhed, Krop & Bevægelses bogen