# data[].attributes.body
Suomen peruslaki määrittelee, että sananvapaus on kansalaisten perusoikeus ja kuuluu jokaiselle. Sananvapaus pitää sisällään oikeuden ilmaista itseään ilmaisu muodosta riippumatta sekä jakaa että muodostaa omia mielipiteitään kenenkään ennakolta estämättä tai ohjaamalla.

Sananvapaus on yksi merkittävimmistä ja keskeisimmistä rooleista demokratiassa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että jokainen saa sanoa ja julkaista mediaan ihan mitä tahansa, sillä sananvapauden käyttämiselle on myös omia säännöksiä laissa. Sananvapaus tuo samalla erityistä vastuuta ja velvollisuutta itse kansalaiselle. Tärkeimpänä on myös muistaa kunnioittaa toisten mainetta ja oikeuksia prosessissa. Suomessa on muun muassa olemassa julkisuusperiaate, johon sisältyy juuri sananvapaus. Tähän sisältyy, että kaikki asiakirjat tulee olla julkisia, mikäli se ei sisällä henkilökohtaista tietoa tai ole salaista tietoa.

Sananvapaus pää piirteisiin kuuluvat yleensä yhteiskunnalliset asiat mm. vallankäytön ja hallituksen julkinen ja avoin kritiikki. Tästä huolimatta sananvapaus pätee muissakin kuin yhteiskunnallisissa asioissa esim. moni yksityiselämän alueen piiriin kuuluvat asiat mm. seksuaaliset suhteet ja sukupuoli, koetaan myös yhteiskunnallisesti merkittävänä asiana, jolloin punnitaan, että sananvapaudellinen aspekti on suurempi. Myös medialla on oikeus sananvapauteen eikä hallitus saa täten rajoittaa sitä. Median toimintaa ei ainoastaan suojaa lainsäädäntö vaan myös Julkisen sanan neuvoston julkaisemat journalistin ohjeet.

# data[].attributes.headline
MIKÄ ON JULKISEN SANAN NEUVOSTO JA MITÄ SE TEKEE?

# data[].attributes.subject
MIKÄ ON JULKISEN SANAN NEUVOSTO JA MITÄ SE TEKEE?

# data[].attributes.body
Julkisen sanan neuvosto on vuonna 1968 perustettu Suomessa toimiva joukkoviestinnän kustantajien ja toimittajien vapaaehtoisuuteen perustuva itsesääntelyelin. Sen päätehtävä on tulkita hyvää journalistista tapaa ja puolustaa sanan- ja julkaisemisen vapautta. Julkisen sanan neuvosto hyödyntää tulkitsemalla Journalistin ohjeita arvioidessaan hyvää journalistista tapaa. Neuvostoon kuuluu yhteensä 13 jäsentä ja puheenjohtaja, joista kahdeksan on median edustajia ja viisi yleisön edustajia.

Median edustajat valitsee Julkisen sanan neuvoston kannatusyhdistys ja yleisön edustajat vuorostaan valitaan neuvoston avoimen haun perusteella. Julkisen sanan neuvosto ottaa vastaan kanteluita esim. yksityisiltä henkilöiltä, yhdistyksiltä, yhtiöiltä, viranomaisilta jopa neuvoston omasta aloitteesta, oikeastaan keneltä tahansa, jonka mielestä mediassa on loukattu hyvää journalistista tapaa, jonka jälkeen neuvosto ratkaisee käsittelyyn otetut tapaukset. Kantelun ei tarvitse koskea itseään, mutta asianomistajilta on oltava kantelun käsittelyä varten suostumus. Mikäli neuvosto kokee tiedotusvälineen rikkoneen hyvää journalistista tapaa sille, annetaan huomautus, joka tulee julkaista lyhyessä ajassa. Siinä tapauksessa, ettei tiedotusväline julkaise sitä, annetaan tieto muutoin julkisuuteen.

# data[].attributes.headline
MITKÄ OVAT JOURNALISTISET OHJEET? (ESITTELY 1. - 35.)

# data[].attributes.subject
MITKÄ OVAT JOURNALISTISET OHJEET? (ESITTELY 1. - 35.)

# data[].attributes.body
Journalistiset ohjeet koskevat kaikkea journalistista työtä ja on laadittu vain alan itsesääntelyä varten eikä siis ole tarkoitettu käytettäväksi rikos- tai vahingonkorvausvastuun perusteena. Ohjeet on laatinut JSN kannatusyhdistys, jonka tavoitteena on tukea sananvapauden vastuullista käyttämistä joukkoviestinnässä samalla edistäen ammattieettistä keskustelua mediassa.

# data[].attributes.body
1.–7. journalistista ohjetta käsittelee journalistin ammatillista asemaa. Ensimmäinen ohje muistuttaa, että journalisti on vastuussa ensisijaisesti yleisölleen, kertoakseen mitä yhteiskunnassa tapahtuu. Toinen ohje painottaa, että tiedonvälityksen sisältöä koskevat ratkaisut on tehtävä journalistisin perustein. Kolmas ohje muistuttaa, että journalistilla on velvollisuus ja oikeus torjua kaikki painostus tai houkuttelu, jolla ohjataan, estetään tai rajoitetaan tiedonvälitystä. Neljäs ohje korostaa, ettei journalistin tule käyttää valtaa tai asemaansa väärin, käsitellen aiheita, mm., joista voisi hyötyä henkilökohtaisesti tai jotka vaarantavat ammattietiikkaa. Viides ohje muistuttaa, että journalistilla on aina mahdollisuus kieltäytyä tehtävästä, jotka ovat ristiriidassa lain, henkilökohtaisen vakaumuksen tai ammattietiikan kanssa. Kuudes kehottaa journalistia tekemään asiayhteyden lukijalle hyvin selväksi käsitellessään omaa tiedotusvälinettä. Seitsemäs ohje muistuttaa, että kun journalisti käsittelee toisten työtä, on muistettava noudattaa hyvää tapaa esim. mainitsemalla lähteet.

# data[].attributes.body
8.–16. ohjeet käsittelevät tiedon hankkimista ja julkaisemista. Kahdeksas ohje muistuttaa, että journalistin velvollisuus on pyrkiä todenmukaisuuteen. Yhdeksäs ohje kehottaa journalistia kertomaan muille osapuolilleen ammattinsa tehdessään töitä. Samalla pyrkimään hankkimaan tietoa avoimesti. Tästä huolimatta journalistilla on mahdollisuus tehdä haastatteluja ja hankkia tietoa muilla poikkeavilla keinoilla. Kymmenes ohje on kehottaa tarkistamaan kaikki tiedot mahdollisimman hyvin siitä huolimatta, vaikka kyseessä olisi vanha julkaisu. Yhdestoista ohje muistuttaa, että yleisön on voitava erottaa tosiasiat mielipiteistä ja keksitystä aineistosta, sama pätee myös kuviin ja ääniin. Kahdestoista ohje muistuttaa, että kaikkiin tietolähteisiin tulee suhtautua kriittisesti. Kolmastoista ohje muistuttaa, että uutisen voi julkaista siitäkin huolimatta vaikka tietoa olisi rajallisesti tarjolla. Neljästoista ohje muistuttaa, että journalistilla on oikeus ja velvollisuus pitää luottamuksellisesti tiedon antaneen henkilöllisyyden salassa, jos asiasta on sovittu lähteen kanssa. Viidestoista ohje muistuttaa, että otsikoille, ingresseille, kansi- ja kuvateksteille on löydettävä sisällöstä kate. Kuudestoista ohje kehottaa, että kaikki piilomainonta on torjuttava ja aineiston on pidettävä selvänä.

# data[].attributes.body
17.–19. ohjeet käsittelevät haastateltavan ja haastattelijan oikeuksia. Seitsemästoista ohje muistuttaa journalistia, että haastateltavan on oikeus saada tietää ennakolta millaisessa asiayhteydessä hänen lausumaansa, tullaan käyttämään, jos haastattelua voidaan käyttää eri välineissä ja onko keskustelu tarkoitettu julkaistavaksi vai ainoastaan tausta-aineistoksi. Kahdeksannentoista ohje muistuttaa, että mikäli julkaisuaikataulu mahdollistaa, journalistin tulee suostua haastateltavan pyyntöön tarkastaa oma lausuntonsa ennen julkaisua. Yhdeksännentoista ohje muistuttaa, että journalistin tulee suostua, mikäli haastateltava kieltää julkaisemasta lausuntoaan, jos olosuhteet haastattelun jälkeen lausunnon julkaiseminen olisi selvästi kohtuutonta.

# data[].attributes.body
20.–25. ohjeet käsittelevät virheen ja oman kannanoton korjausta. Kahdeskymmenes ohje kehottaa, että olennaisten asiavirheiden on korjattava viipymättä, siten että se tavoittaa mahdollisimman kattavasti virheellisen tiedon saaneen yleisön. Julkaisemalla korjattu versio tiedotusvälineen toimituksellisilla verkkosivuilla, että julkaisussa tai kanavissa, jossa virhe on alun perin ollut huomioimalla korjatun virheen vakavuuden ja toimimalla sen mukaisesti. Kahdeskymmenesensimmäinen ohje muistuttaa, että jos selvästi tunnistettavissa olevan henkilön tai tahon toiminnasta aiotaan esittää tietoa, joka asettaa tämän mahdollisesti kielteisen julkisuuden tai kritiikin kohteelle. Tulee varata tilaisuus kohteelle esittää oma näkemyksensä jo samassa yhteydessä. Kahdeskymmenestoinen ohje lisää edelliseen ohjeistukseen muistuttamalla, että ellei samanaikainen kuuleminen ole mahdollista, järjestää mahdollisuus kuulla asiasta jälkeenpäin tai sisältää hänen oma kannanottonsa juttuun. Kahdeskymmeneskolmas ohje muistuttaa, että kannanotto on puheenvuoro, joka on syytä julkaista viipymättä ilman siihen liitettyjä asiattomia lisäyksiä. Kahdeskymmenesneljäs ohje muistuttaa, että tavanomainen kritiikki tai arviointi sekä vastaavan muun mielipiteen esittäminen ei kuitenkaan synnytä oikeutta kannanottoon. Kahdeskymmenesviides ohje muistuttaa, että jos kannanotto ei ole julkaisukelpoinen, sen korjaamisesta on syytä laatia itse laatijan kanssa, vaikkei yksimielisyyteen päästäisi, olennainen sisältö tulee julkaista asiallisessa muodossa.

# data[].attributes.body
26.–35. ohjeet käsittelevät vuorostaan yksityisyyttä ja julkista tietoa. Kahdeskymmeneskuudes ohje muistuttaa journalistia, että jokaisen ihmisarvoa on kunnioitettava, oli se sitten etnistä alkuperää, kansallisuutta, sukupuolta, seksuaalista suuntautumista, vakaumusta tai näihin verrattavaa ominaisuutta ei pidä tuoda esiin asiaankuulumattomasti tai halventavasti. Kahdeskymmeneskahdeksas ohje muistuttaa, että yksityiselämään kuuluvia erityisen arkaluonteiset asiat voidaan ainoastaan julkaista asianomaisen suostumuksella tai jos niillä on poikkeuksellista yhteiskunnallista merkitystä, tämä pätee myös kuvien käytössä. Kahdeskymmeneskahdeksas ohje kehottaa noudattamaan hienotunteisuutta, kun uutisoidaan ja hankitaan tietoa esim. sairaus- ja kuolemantapauksissa, onnettomuuksissa ja rikosten uhrien kohdalla. Kahdeskymmenesyhdeksäs ohje muistuttaa, että julkisella paikalla tapahtuvaa toimintaa on yleensä lupa selostaa ja kuvata ilman asianomaisten suostumusta. Kolmaskymmenes ohje muistuttaa, että julkisenkin aineiston julkaistaessa pitää ottaa huomioon yksityiselämän suoja, sillä kaikki julkinen ei välttämättä ole julkaistavissa. Erityisesti varovaisuutta tulee noudattaa, kun käsitellään alaikäisiä koskevia asioita. Kolmaskymmenesensimmäinen ohje muistuttaa, että rikoksesta tuomitun nimen, kuvan tai muita tunnistetietoja voi julkaista, ellei se ole tuomitun aseman tai tekoon nähden selvästi kohtuutonta. Tästä huolimatta alaikäisen ja syyntakeettomana tuomitun henkilöllisyyden paljastamista on oltava erityisen pidättyväinen. Kolmaskymmenestoinen ohje muistuttaa, että tunnistamiseen johtavien tietojen käytössä on syytä olla varovainen, kun kyseessä on vasta rikosepäilystä tai syytteestä. Kolmaskymmeneskolmas ohje muistuttaa, että tietoja rikoksentekijästä, syytetystä tai epäillystä ei yleensä pidä julkaista, jos ne paljastavat erityisen arkaluonteisen rikoksen uhrin. Kolmaskymmenesneljäs ohje muistuttaa, että arkaluonteisen rikoksen uhrin henkilöllisyys on suojattava, ellei sillä ole poikkeuksellista yhteiskunnallista merkitystä. Kolmaskymmenesviides ohje kehottaa, että jos tutkintapyynnöstä, syytteestä tai tuomiosta on julkaistu uutinen, asiaa on mahdollisuuksien mukaan seurattava loppuun saakka. Oikeudenkäynnin aikana ei kuitenkaan tule ottaa ennakolta kantaa syyllisyyteen mm. asiattomin keinoin vaikuttamalla.

# data[].attributes.headline
NOSTOJA OHJEISTA, JOTKA OVAT MIELESTÄNI TÄRKEIMPIEN JOUKOSSA

# data[].attributes.subject
NOSTOJA OHJEISTA, JOTKA OVAT MIELESTÄNI TÄRKEIMPIEN JOUKOSSA

# data[].attributes.body
Mielestäni yksi tärkeimpiä ohjeita journalistin ammatillista asemaa koskien on ohje 4., joka kiteytettynä ohjeistaa, ettei journalisti saa käyttää asemaansa hyväksi käsittelemällä aiheita, joista voi hyötyä henkilökohtaisesti yms. Mielestäni on erittäin tärkeää, että journalisti pyrkii käsittelemään aiheita mahdollisimman puolueettomasti ja totuudenmukaisesti, ohjailematta tai harhaan johtamalla lukijaa tiettyyn suuntaan ammatillisen asemansa vuoksi. Vielä suuremmalla syyllä, jos taustalla on oman aseman parantaminen, sillä se itsessään on jo eettisesti kyseenalaista ja koko jutun luotettavuus katoaa.

Tietojen hankkimiseen ja julkaisemiseen liittyvä ohje 12. on erittäin tärkeä. Tietolähteiden kriittinen suhtautuminen on erittäin tärkeää varsinkin, kun asiat koskevat kiistanalaisia asioita, koska tietolähteellä voi olla taustalla hyötymis- tai vahingoittamistarkoitus. Tämän tulisi olla ilmiselvä asia, sillä jokainen lähde, vanha tai uusi tulee tarkistaa, jotta virheellinen tieto ei päädy julki ja uutinen pitää luotettavuutensa. Varsinkin kun uutiset leviävät erittäin nopeasti ja virheellisten lähteiden lausunnot voivat muunnella miten asiaan suhtaudutaan.

Ohje 14. on myös merkittävä, sillä luottamuksellisesti tietoa antaneet henkilöt, jotka haluavat pitää henkilöllisyytensä salassa tulisi olla myös oikeus pysyä salassa mm. turvallisuuden takia. Toisaalta ohje pitää myös sisällään sen, että tilanteen vaatiessa esim., jos tieto on yhteiskunnallisesti merkittävä, tulee kertoa yleisölle, miten lähde ja häneltä hankittu tieto voidaan varmistaa olevan luotettavaa. Ilman tätä ohjetta, ketä vaan voisi sepittää toisista tietoa pysyen nimettömänä. Tämä myös takaa sen, että tilanteen vaatiessa henkilön tulee pystyä todistamaan väitteensä pysymättä nimettömänä piilossa.

# data[].attributes.body
Haastateltavien ja haastattelijan oikeuksien kohdalla ohje 17. on mielestäni myös erittäin tärkeä. Koska haastateltavalla on oikeus tietää ennakolta, mihin hänen lausuntoaan tullaan käyttämään tai millaisessa asiayhteydessä, jotta hän on entuudestaan varautunut mahdolliseen kritiikkiin ja negatiiviseen reaktioon yleisöltä. Tähän myös sisältyy se, että kuinka iso merkitys haastateltavan lausunnolla on esim. missä ja kuinka monelle se julkaistaan.

Virheenkorjauksia ja omaa kannanottoa kohdalla vuorostaan ohje 20. on erittäin merkittävä, sillä uutisten tulee pysyä totuudenmukaisena ja olennaisten asiavirheiden kohdalla varsinkin niiden virheiden, jolla on mahdollisesti suurikin painoarvo koko julkaisun kohdalla, tulee korjata viipymättä. Jos virhettä ei korjaa välittömästi mitä enempi ihminen pitää asiaa faktuaalisena ja saattaa jakaa tätä uutista eteenpäin. Tämän lisäksi on myös erittäin tärkeää, että korjattu uutinen tavoittaa samalla virheellisen tiedon saaneen yleisön, ettei tämä aiheuta ylimääräistä väärinymmärryksiä ja vahinkoa.

# data[].attributes.headline
ITSESTÄÄN SELVÄ ETTÄ ETENKIN NÄMÄ TULISI OLLA JO PERUSOLETUS JOKAISELLE!

# data[].attributes.subject
ITSESTÄÄN SELVÄ ETTÄ ETENKIN NÄMÄ TULISI OLLA JO PERUSOLETUS JOKAISELLE!

# data[].attributes.body
Yksityinen ja julkisen tietojen kohdalla ohje 26. tulisi olla ehdottomasti yksi tärkeimpien ohjeiden joukossa. Se on itsestään selvää, että jokaista ihmisarvoa on kunnioitettava ja arvostettava. Uutisessa ei tulisi koskaan tuoda esille asiaankuulumattomasti tai halventavasti mm. toisen seksuaalista suuntautumista, vakaumusta tai etnistä taustaa. Tämä luo negatiivista stigma ja stereotypiaa tiettyjä ihmisryhmiä kohtaan ja lisää heihin kohdistuvaa vihapuhetta, rasismia, xenophobiaa ja jopa rikoksia. Otsikoimalla uutinen, esim. “Iranilainen muslimimies yhdistetty varkauteen”, herättää välittömästi vääränlaista huomioita itse henkilön vakaumuksen ja kansallisuuden koskien, jolla ei ole mitään tekemistä itse varkauden kanssa muuten. Uutisissa harvemmin vuorostaan uutisoidaan, “Suomalainen kristillinen valkoinen mies yhdistetty varkauteen”, vaan näissä uutisessa esim. ei edes mainita uskonnollista taustaa tai ihonväriä. Monissa uutisissa kerronta käännetään siten, että uutisissa tuodaan valoa rikollisen ongelmalliseen menneisyyteen mm. koulukiusattu tai kasvanut pahassa ympäristössä, jolloin koko uutisen tarina ja motiivi muuttuu. Tästä syystä on erittäin tärkeää pitää tarpeettomat ja asiaankuulumattomat tiedot kuten henkilön ihonväri tai seksuaalisuus pois uutisista, joilla ei ole mitään merkitystä uutisen kohdalla esim. vaikkakin juuri varkauden kohdalla.

Ohje 30, joka käsittelee yksityiselämän suojaa myös niissä tapauksissa, jossa aineisto on jo julkaistu. Tämä on erittäin tärkeä sillä varsinkin käsitellessä asioita, jossa asia koskee alaikäistä, tulee edetä varovaisesti sillä kaikki materiaali mm. kuvat, videot ja tiedot eivät ole välttämättä julkaistavissa. Seuraukset, jossa on esim. kuvamateriaalia alaikäisestä voi hyvinkin joutua oikeuteen, jos itse valokuvassa olevan alaikäisen vanhemmilta ei ole lupaa kuvaan. Eettisesti ja moraalisesti tämän kaltaisen materiaalin julkaisu ei ole oikein varsinkin, jos kuva voi vaarantaa tai vahingoittaa kuvassa olleita henkilöitä.

# data[].attributes.body
Ohjeiden noudattamatta jättämisen seurauksena, Julkinen Sana Neuvosto voi antaa kuitenkin langettavan päätöksen mm. antamalla huomautuksen. Huomautuksen vakavuus riippuu siitä, kuinka pahasti JSN kokee, että uutinen on rikkonut hyvää journalistista tapaa.

Turun Sanomat saivat langettavan päätöksen kohdistuen 21.4.2022 verkkosivuillaan julkaisemaan juttuun “Salolaisnaisen pelastamaa Keijo-kettua uhkaa lopettaminen”, JSN:ltä, kun jutussa oli olennainen asiavirhe, jota lehti ei korjannut pyynnöstä huolimatta. Julkisen sanan neuvosto totesi että jutusta saa harhaanjohtavan käsityksen että valvontaeläinlääkärillä olisi valtuudet lopettaa kettu, mikä ei pidä paikkaa ollenkaan. Tämän olennaisen asiavirheen takia, Turun Sanomien koettiin rikkovan Journalistin ohjeiden kohtaa 20, jonka seurauksena he saivat huomautuksen.

Mikäli käsittelyyn otettu kantelu korjataan asianmukaisesti Julkinen Sanan Neuvosto voi vapauttaa päätöksen ja Turun Sanomien kohdalla asia olisi siten hoidettu, ilman sen suurempia ongelmia.

# data[].attributes.body
Käsittelen tekstissäni sananvapautta terminä, perehdyn Julkisen sanan neuvostoon ja sen toimintaan, sekä Journalistisiin ohjeisiin(1.-35.). Syvennyn myös tarkemmin muutamaan Journalistiseen ohjeeseen, jotka koen tärkeimpinä, perustelujen kera.

# data[].attributes.body
Tiellä sananvapauteen. Julkisen sanan neuvosto luotti median itsesääntelyyn. Päivikki Karhulan puheenvuoro.
https://sananvapauteen.fi/artikkeli/868

Journalistin ohjeet. Julkisen sanan neuvosto.
https://www.jsn.fi/journalistin_ohjeet/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Julkisen sanan neuvosto (JSN) on tiedotusvälineiden kustantajien ja toimittajien perustama elin, jonka tehtävänä on tulkita hyvää journalistista tapaa ja puolustaa sanan- ja julkaisemisen vapautta.

Julkisen sanan neuvosto arvioi hyvää journalistista tapaa tulkitsemalla Journalistin ohjeita, jotka koskevat kaikkea journalistista työtä

Neuvostoon kuuluu kahdeksan median edustajaa ja viisi yleisön edustajaa. Median edustajat valitsee JSN:n kannatusyhdistys. Yleisön edustajat valitsee neuvosto avoimen haun perusteella.

Neuvosto käsittelee myös toimittajan menettelyä tietojen hankinnassa. JSN ei ole tuomioistuin eikä se käytä julkista valtaa. Sen päätöksiä seurataan silti tarkoin. Sama on havaittu myös muissa maissa, joissa toimii JSN:a muistuttavia lehdistöneuvostoja.

Miten JSN toimii?

Neuvosto ratkaisee käsittelyyn otetut tapaukset, joista sille on kanneltu. Kantelun voi neuvostolle tehdä kuka tahansa, jonka mielestä mediassa on loukattu hyvää journalistista tapaa. Asian ei tarvitse koskea kantelijaa itseään, mutta asianomistajan on annettava suostumus kantelun käsittelylle. Jos tiedotusväline on neuvoston mielestä rikkonut hyvää journalistista tapaa, sille annetaan huomautus, joka on julkaistava lyhyessä määräajassa. Ellei huomautuksen saanut tiedotusväline julkaise sitä, annetaan se muutoin julkisuuteen. Neuvosto voi ottaa asioita käsittelyyn myös omasta aloitteestaan.

Kantelumenettely on maksuton.

Valtaosa suomalaisista tiedotusvälineistä kuuluu JSN:n perussopimuksen allekirjoittaneisiin yhteisöihin, jolloin JSN voi suoraan käsitellä niihin kohdistuvia kanteluita. JSN voi myös omasta aloitteestaan käsitellä tärkeänä pitämiään asioita.

Kuinka kantelu tehdään?

Jokainen, joka haluaa saattaa hyvää journalistista tapaa tai ilmaisu- ja julkaisuvapautta koskevan asian JSN:n käsiteltäväksi, voi tehdä kantelun. Jos kantelu koskee yksityisyyden suojaa, on kantelulle oltava ko. henkilön suostumus. Kantelijana voi olla yksityinen henkilö, viranomainen, yhdistys, yhtiö tai muu yhteisö. Kantelu on vapaamuotoinen. Seuraavia ohjeita on silti hyvä noudattaa:

1. Kantelu on tehtävä kirjallisesti. Ellei kantelija itse voi laatia kantelukirjelmää,hän voi tehdä neuvoston sihteerille suullisen ilmoituksen. Sihteeri laatii tämän perusteella kirjelmän, jonka kantelija allekirjoittaa.

2. Neuvosto ei käsittele asiaa nimettömän ilmoituksen perusteella. Se ei myöskään ota tutkiakseen asiaa, jonka julkistamisesta on kulunut enemmän kuin kolme kuukautta. Tästä säännöstä voidaan poiketa vain erityisestä syystä.

Jos ilmoituksen tekijä selvästi hakee neuvoston päätöstä samassa asiassa nostettavaa rikos- tai vahingonkorvausoikeudenkäyntiä varten, ei neuvosto käsittele asiaa tai lopettaa sen käsittelyn. Neuvosto voi harkintansa mukaan jättää muunkin asian käsiteltäväkseen ottamatta tai lopettaa käsittelyn.

3. Kantelu on perusteltava: mitä Journalistin ohjeiden kohtaa rikotaan? Siinä on syytä yksilöidä tarkasti kirjoitus, ohjelma tai kuva, josta kannellaan. Kantelun voi tehdä myös toimittajan menettelystä tietojen hankinnassa.

4. Jos kantelu koskee lehteä, on siihen liitettävä asianomaisen lehden numero, leike tai kopio siitä. Kantelun kohdistuessa radioon tai televisioon on vastaavasti mainittava minä päivänä, miltä kanavalta ja mihin kellonaikaan ohjelma lähetettiin. Internetistä on mainittava sivun linkki.

5. Kantelukirjelmään voi liittää myös muuta aineistoa, jolla kantelua halutaan tukea. JSN voi pyytää selvityksiä myöhemminkin.

Kantelu osoitetaan JSN:n toimistoon, josta saa myös lisätietoja ja hyvää journalistista tapaa koskevaa neuvontaa. Kantelun voi lähettää neuvostolle postitse tai verkon kautta kantelulomakkeella.

Kauanko käsittely kestää?

Asioiden käsittelyaika vaihtelee jutun laadusta riippuen suurestikin. Keskimääräinen käsittelyaika kantelun saapumisesta päätöksen postittamiseen on noin neljä kuukautta.

Ketkä ovat JSN:n takana?

Julkisen sanan neuvosto perustettiin 1968. Toimintaa säätelee JSN:n perussopimus, jonka on laatinut JSN:n kannatusyhdistys. Kannatusyhdistyksen jäseninä JSN:ään sitoutuneita ovat seuraavat yhteisöt:

(Linkeistä pääset jäsenmedialuetteloihin)

Myös uutistoimisto STT kuuluu itsesääntelyn piiriin.

JSN:n toimintaperiaatteisiin ovat suoraan perussopimukseen liittymällä - ilman JSN:n kannatusyhdistyksen tai kannatusyhdistykseen kuuluvan liiton jäsenyyttä - sitoutuneet myös ns. erillisjäsenet: Aamun Koitto, verkkolehti Itä-Helsinki, Kirkko & kaupunki, Kirkkonummen Sanomat, Landsbygdens Folk, Mamun Kynä, MarkkinointiUutiset, Medborgarbladet, MustRead, Nya Åland, RARE-media, Saariselän Sanomat, Tekijä, Verde ja Viikko Pohjois-Karjala.

Erillisjäseniksi on hyväksytty vuodesta 2011 alkaen journalismin alan oppilaitoksia, joilla on julkaisutoimintaa: Haaga-Helia (verkkomedia 360°), Tampereen yliopiston toimittajakoulutuksen Moreeni Media, Turun ammattikorkeakoulu (verkkolehti Tutka) ja Voionmaa Media.

Julkisen sanan neuvoston kannatusyhdistys ry (Jusanek) hyväksyy JSN:n jäsenmediat. Jusanek tukee JSN:ää aatteellisesti ja maksaa suurimman osan JSN:n kuluista. Myös valtiovalta osallistuu taloudellisesti JSN:n kustannuksiin. Valtionapu kattaa reilun neljänneksen neuvoston budjetista.

JSN:n jäsenkriteerit medialle

Julkisen sanan neuvoston jäsenkriteerit uusille yksittäisille medioille ovat seuraavat:

1) Media sitoutuu noudattamaan Journalistin ohjeita ja JSN:n perussopimusta.
2) Medialla on oltava päätoimittaja tai vastaava toimittaja.
3) Media on osoittanut hyvää journalistista tapaa. Sitoutuminen Julkisen sanan neuvoston periaatteisiin ja Journalistin ohjeisiin on suotavaa kertoa myös yleisölle.
4) Lukijalle, kuulijalle tai katsojalle ei saa jäädä epäselväksi, mikä mediassa on journalistista aineistoa ja mikä ilmoitus- ja mainosaineistoa.
5) Mediasta on helposti löydettävä tiedot julkaisijasta, vastaavasta toimittajasta ja muusta toimituksesta sekä tiedot yhteydenottoa varten.
---
Julkisen sanan neuvoston kannatusyhdistys päätti syyskokouksessaan 25.11.2014 jäsenkriteereistä yksittäisille tiedotusvälineille, jotka haluavat suoraan sitoutua neuvoston toimintaan. Tämä kategoria koskee niitä tiedotusvälineitä, jotka eivät kuulu JSN:n toimivallan piiriin JSN:n kannatusyhdistyksen järjestöjäsenen kautta, vaan liittyvät itse suoraan JSN:n perussopimukseen. Neuvoston toimintaan on nyt sitoutunut 14 liittojen ulkopuolista tiedotusvälinettä ja joidenkin oppilaitosten opetusjulkaisut.

Lue myös

Perussopimus

Julkisen sanan neuvoston tehtävänä on vaalia julkisen sanan vastuullista vapautta ja tukea hyvää journalistista tapaa. Neuvoston perussopimukseen sitoutuneet media-alan liitot ja tiedotusvälineet noudattavat sen periaatteita ja myötävaikuttavat siihen, että niiden jäsenet ja niille töitä tekevät toimivat sopimuksen tarkoittamalla tavalla.

Tilastot ja vuosikertomukset

JSN:n vuosikertomukset on julkaistu sähköisesti vuodesta 2004 lähtien. Niihin on kirjattu kantelujen tilastotiedot ja mm. neuvoston jäsentiedot. Vuosien 1968 - 2003 painettuja vuosikertomuksia säilytetään JSN:n toimiston arkistossa.

Tutustu tilastoihin ja vuosikertomuksiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Julkisen sanan neuvosto (JSN) on tiedotusvälineiden kustantajien ja toimittajien perustama elin, jonka tehtävänä on tulkita hyvää journalistista tapaa ja puolustaa sanan- ja julkaisemisen vapautta. Julkisen sanan neuvosto arvioi hyvää journalistista tapaa tulkitsemalla Journalistin ohjeita, jotka koskevat kaikkea journalistista työtä Neuvostoon kuuluu kahdeksan median edustajaa ja viisi yleisön edustajaa.