# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anoreksi er den mest dødelige diagnose i psykiatrien. Vores forhold til krop, kost og psyke hænger sammen på kryds og tværs. Spiseforstyrrelser er alvorlige lidelser som vi i dag vil zoome helt ind på. Og så er der en lytter, der gerne vil vide, hvordan kræsenhed kan være en diagnose?

Vært: Svend Brinkmann.

Gæster: Birgitte Hartvig Schousboe, faglig direktør Autoriseret psykolog & specialist i psykoterapi, og Lene Kiib Hecht, administrerende direktør og ledende klinisk diætist, begge hos kompetencecenter for spiseforstyrrelser.

Tilrettelægger: Christoffer Heide Høyer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Brinkmanns briks | Spiseforstyrrelser for begyndere | DR LYD

# data[].attributes.attachment_link.description
Anoreksi er den mest dødelige diagnose i psykiatrien. Vores forhold til krop, kost og psyke hænger sammen på kryds og tværs. Spiseforstyrrelser er alvorlige lidelser som vi i dag vil zoome helt ind på. Og så er der en lytter, der gerne vil vide, hvordan kræsenhed kan være en diagnose?

# data[].attributes.body
ADHD

Maniodeprasiv

ADD

Borderline

Angst og forbier

Demens

Deprasion

Stress

Sykoster

Spiseforstyrelser

Skitzrofreni

Selvskade

Psykoser

Psykiske udviklingslidelser

Personlighedsforstyrelser

Ocd

Misbrugslidelser

Mental retardering

Bioplarlidelse

# data[].attributes.headline
Kender du nogen, som er blevet rask efter en psykisk lidelse?

# data[].attributes.subject
Kender du nogen, som er blevet rask efter en psykisk lidelse?

# data[].attributes.body
Ja det gør vi.

Selvskade, spiseforstyrrelser og stress

# data[].attributes.body
Betyder at komme sig fra psykiske lidelser. Det er en dyb personlig proces, personen gennemlever, for at blive rask igen.

# data[].attributes.headline
Hvad vil det sige at arbejde recovery-orienteret?

# data[].attributes.subject
Hvad vil det sige at arbejde recovery-orienteret?

# data[].attributes.body
man arbejder med at folk går fra at tænke på en måde til at tænke på en ny måde (paradigmeskift)

man har personen med inde i processen og hjælper

# data[].attributes.headline
Har du prøvet at være den, som et andet menneske følte, var en særlig god og tryg relation?

# data[].attributes.subject
Har du prøvet at være den, som et andet menneske følte, var en særlig god og tryg relation?

# data[].attributes.body
Frederikke: ja til gymnastik har jeg været den der er den trygge base og har haft en størrer relation til nogle børn der har haft mest behov for det

Sofie: Ja, som ridelærer. Jeg var et stort forbillede for mange af pigerne og drengene. Men da det også være deres fristed og de følte sig hørt og set. Så åbnet de sig også op for en og man skabte hurtigt den relation til dem, som blev til en tryg base.

# data[].attributes.body
Det vigtigste er personens egen indsats, da det handler om at få styringen tilbage i sit liv, hvilket kaldes empowerment.

# data[].attributes.headline
Hvad vil det sige at komme sig fuldstændigt?

# data[].attributes.subject
Hvad vil det sige at komme sig fuldstændigt?

# data[].attributes.body
Det betyder at komme tilbage til sin normale helbredsstilstand efter at have været syg eller skadet.

Det vil sige man har genvundet ens styrke og energi.

uden men, og symptomer fra sygedommen

# data[].attributes.body
Genoptage ens evne til at interagere og deltage i sociale aktiviteter efter at have oplevet en periode med isolation.

Personen trives med netværk, venner, familie, arbejde eller uddannelse. Personen kan godt stadig tage medicin og gå til samtaler hos en psykolog, men må ikke have været indlagt de seneste to år.

# data[].attributes.headline
Hvad skal der ifølge Siri Næss til for at opleve livskvalitet?

# data[].attributes.subject
Hvad skal der ifølge Siri Næss til for at opleve livskvalitet?

# data[].attributes.body
Man skal være aktiv i sit liv, dvs. engagere sig i meningsfulde ting udenfor en selv. Hermed menes også, at man har friheden til at vælge til og fra i sit liv, så man er aktiv i forhold til at forme sit eget liv.

Det er ligeledes vigtigt at opleve samhørighed med andre gennem nære relationer og gruppetilhørsforhold. Med selvfølelse menes at have et positivt selvbillede, så man føler sig nyttig og værdigfuld både for sig selv og andre.

For at opleve livskvalitet skal man også føle livslyst og glæde, hvilket man bl.a. kan, hvis livet opleves meningsfuldt, trygt og givende.

at man kan se en mening med sit liv og har en selv bestemmelse

# data[].attributes.headline
Hvilke behov tænker du, der skal dækkes først, inden man kan begynde at stræbe efter en højere livskvalitet?

# data[].attributes.subject
Hvilke behov tænker du, der skal dækkes først, inden man kan begynde at stræbe efter en højere livskvalitet?

# data[].attributes.body
mad, omsorg- alt inden for marshlows behovs pyramide

sociale,

psykiske,

glæde,

motivation

motion kan være med til at opleve høj livsglæde.

åndelighed (hvad er meningen med at vi er på jorden)

# data[].attributes.body
Frederikke: at man har det godt psykisk, socialt, er motiveret og har glæde i livet.

Sofie: At kunne stå op hverdag og have en glæde og "mening" med livet. At se mine børn udvikle sig, at opleve massere ting socialt med andre, være psykisk robust. (at kunne klare lidt af hvert)

# data[].attributes.body
Mange faktorer kan påvirke recoveryprocessen. Nogle af de vigtigste faktorer inkluderer:

Fysisk helbred: Din fysiske tilstand og evne til at komme sig efter sygdom eller skade.

Mental og følelsesmæssig sundhed: Din mentale og følelsesmæssige tilstand spiller en stor rolle i recoveryprocessen.

Støtte og sociale relationer: Det er vigtigt at have støtte fra venner, familie eller fagfolk under recoveryprocessen.

Livsstil og vaner: Sund livsstil, herunder kost, motion og søvn, kan bidrage til bedring.

Motivation og tro: Din motivation og tro på din egen bedring kan også påvirke recoveryprocessen.

Behandling og terapi: Effektive behandlingsmetoder og terapi kan hjælpe med at fremskynde bedringen.

Miljø og omgivelser: Dit miljø og de omgivelser, du befinder dig i, kan også påvirke recoveryprocessen.

selvhjælpsgruppe

Det er vigtigt at huske, at recoveryprocessen er individuel, og at forskellige faktorer kan have en større eller mindre indflydelse på forskellige mennesker.

# data[].attributes.headline
Har du prøvet at være den, som et andet menneske følte, var en særlig god og tryg relation?

# data[].attributes.subject
Har du prøvet at være den, som et andet menneske følte, var en særlig god og tryg relation?

# data[].attributes.body
Frederikke: ja da jeg var i praktik var der en pige som blev indkørt, hende pigen havde jeg også til gymnastik, så hun følte sig tryg ved mig og det var for det meste mig der skulle tryste hende

# data[].attributes.headline
Har du oplevet, at det var svært at finde grænsen mellem at være privat og professionel?

# data[].attributes.subject
Har du oplevet, at det var svært at finde grænsen mellem at være privat og professionel?

# data[].attributes.body
Frederikke: nok lidt når man har pause, med hvor meget man sal fortælle om sig selv.

Sofie: Det kan det virkelig godt være til tider. Mest når man står med forældre.

Nadine: Ja det har jeg.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan du som PA være med til at fremme recoveryprocessen?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan du som PA være med til at fremme recoveryprocessen?

# data[].attributes.body
Vi kan støtte og motivere i recoveryprocessen ved at give information, opmuntrende ord og ressourcer til at hjælpe en med at komme sig.

og sørge for at alle trin på trappen er fuldført og at der ikke mangler noget

# data[].attributes.headline
1.	Er en spiseforstyrrelse en psykisk lidelse?

# data[].attributes.subject
1.	Er en spiseforstyrrelse en psykisk lidelse?

# data[].attributes.body
ja for den kan både have koncekvencer fysisk og psykisk

der er forskellig former for spiseforstyrelser

spiseforstyrelse er noget af de farligeste inden for psykiatrien

# data[].attributes.headline
2.	Hvilke former for spiseforstyrrelser findes der?

# data[].attributes.subject
2.	Hvilke former for spiseforstyrrelser findes der?

# data[].attributes.body
Kræsenhed

Anoraksi (let og svær)

bolomi (overspisninger, tvangsmotion)

binch eading disorder (BED)

lavvægt

pica (spiser særlige ting)

# data[].attributes.headline
3.	Hvilke årsager kan der være, til at en person udvikler en spiseforstyrrelse?

# data[].attributes.subject
3.	Hvilke årsager kan der være, til at en person udvikler en spiseforstyrrelse?

# data[].attributes.body
Genetiske faktorer (disponeret)

Skilsmisser

Belastninger

Stress

Mobning

Misbrug

Følelsesmæssig omsorgssvigt

Overgreb

Slankekur

Død i familien

# data[].attributes.headline
4.	Hvad kan ”kickstarte” en spiseforstyrrelse?

# data[].attributes.subject
4.	Hvad kan ”kickstarte” en spiseforstyrrelse?

# data[].attributes.body
slankekur

kommentar fra andre mennesker

svær sygedom

død i familien

hurtigt vægttab (sygdom, nogle ville tage det på hvor andre ikke gør)

billeder af andre - billeder af tynde mennesker

# data[].attributes.headline
5.	Cirka hvor mange i Danmark lider af en spiseforstyrrelse?

# data[].attributes.subject
5.	Cirka hvor mange i Danmark lider af en spiseforstyrrelse?

# data[].attributes.body
5.000 Anoraksi (let og svær)

30.000 bolomi (overspisninger, tvangsmotion)

30-40.000 binch eading disorder (BED)

omkring 80.000 der lider af spiseforstyrelse

# data[].attributes.headline
6.	Er spiseforstyrrelse den lidelse, som har højest dødelighed?

# data[].attributes.subject
6.	Er spiseforstyrrelse den lidelse, som har højest dødelighed?

# data[].attributes.body
stofmisbrug har flest eller er spiseforstyrelse nr 2 men anoraksi er den der har højst dødelighed af spiseforstyrelsen

# data[].attributes.headline
7.	Er der flest drenge eller piger, der søger hjælp?

# data[].attributes.subject
7.	Er der flest drenge eller piger, der søger hjælp?

# data[].attributes.body
taget fra podcasten

anoraksi

"i bøgerne sår der at 10% er mænd og 90% er kvinder"

"men i behandlings regi er der næsten kun kvinder, der er næsten ikke nogle mænd der får hjælp"

bed

1/4 er mænd

det er et størrer tabu for drengene at søge hjælp

# data[].attributes.body
at gørre det til en selvstændig virkende kraft, som man kan hive ud af sig selv og sige det er ikke mig der er anorektiker men jeg har en anoraksi i mig

# data[].attributes.headline
9.	Er almindelig kræsenhed en spiseforstyrrelse?

# data[].attributes.subject
9.	Er almindelig kræsenhed en spiseforstyrrelse?

# data[].attributes.body
nej men hvis man ser for meget på det ville det blive til et problem, da dette kan sætte gang i tankerne i barnet

# data[].attributes.headline
10.	Hvad kan forældre gøre i forhold til, hvis deres barn er ”almindelig kræsen”?

# data[].attributes.subject
10.	Hvad kan forældre gøre i forhold til, hvis deres barn er ”almindelig kræsen”?

# data[].attributes.body
give vitaminpiller tilskud

tilbyde at smage forskellige mad tyber

ellers prøv at give en gulerod/æble en gang i mellem

Pasta og hvidt brød er også okaj.

men lade vær med at tvinge maden ned i halsen på børnene

tilbyde mangfoldighed

vær en rollemodel

bring madglæde til bordet

Spist varieret, men ingen tvang.

# data[].attributes.headline
11.	Hvad kan en behandling af spiseforstyrrelse indeholde?

# data[].attributes.subject
11.	Hvad kan en behandling af spiseforstyrrelse indeholde?

# data[].attributes.body
at man giver det personen vil spise (hvidt brød og pastaskruer og give en vitamin pille

senere hen udvide maden

lave et skema over det barnet kan lide, kun spise en gang i mellem og slet ikke spise og ændre disse løbende.

mekanisk spisning - spise reglmæssigt (heldst inden for en time)

ens sanser skal tilfredsstilles ved maden (se, smage mm)

kostdagbog

spies hver 3 time

arbejde med hvornår spiseforstyrelsen er kommet ind i ens liv

arbejde med traumer

arbejde med adfærds ændringer

# data[].attributes.headline
12.	Er det vigtigt, at personen er parat til at få hjælp?

# data[].attributes.subject
12.	Er det vigtigt, at personen er parat til at få hjælp?

# data[].attributes.body
Ja ellers vil behandlingen ikke nytte noget.

men hvis det er livsfarligt for personen skal de have hjælp. (Tvang)

# data[].attributes.headline
13.	Er det altid nok, kun at arbejde med en adfærdsændring (se spørgsmål 11) i forhold til at behandle en spiseforstyrrelse?

# data[].attributes.subject
13.	Er det altid nok, kun at arbejde med en adfærdsændring (se spørgsmål 11) i forhold til at behandle en spiseforstyrrelse?

# data[].attributes.body
nej, man skal for det meste finde ud af hvad der har startet spiseforstyrelsen man skan arbejde med den

finde ud af om deres pyramide fungerrer som den skal, mad, omsorg- alt inden for marshlows behovs pyramide

# data[].attributes.headline
14.	Er der noget i podcasten, der er kommet bag på dig?

# data[].attributes.subject
14.	Er der noget i podcasten, der er kommet bag på dig?

# data[].attributes.body
Frederikke: at der ikke skal særligt meget til for at blive disponeret for en spiseforstyrelse, og at alle der har en spiseforstyrelse næsten er kvinder

Sofie: Både og, synes der virkelig mange som har spiseforstyrrelse og især alle næsten er kvinder. Men synes også det er vildt hvor lidt der skal til for at få spise forstyrrelse. (Altså bare "kræsenhed")

Nadine: At der er så mange der har spiseforstyrrelser.

# data[].attributes.body
Frederikke: til at være ekstra opmærksom på de børn og unge jeg skal ud og arbejde med og se efter symptomer og hjælpe.

og hvis der er et barn der er kræsen skal man ikke tvinge dem til at spise maden

Sofie: Den kan bruges til i vores pædagogisk præksis, med at det okaj, med børnenes madpakker er forskellige, og børn kan lide forskellige ting. At vi skal være rollemodeller, gå foran, og vise glæden i mad.

Men den har da også lært mig, hvordan man skal kigge på tingene, da der er flere for skellige slags spise forstyrrelser.

Nadine: Jeg kan bruge det til at se efter symptomer og være mere opmærksom på hvad jeg skal kigge efter. Så kan jeg være med til at få dem til at kunne spise, ved at være en god rollemodel og få dem til at spise noget de syntes er lækkert.