# data[].attributes.body
Startede i 1980erne

Kontrast til 1970ernes realisme prosa, var sidegade-modernisme lyrisk æstetik.

Forfattere som Michael Strunge og Søren Ulrik Thomsen var inspireret af sidegade-modernismen.

De dele af samfundet som førhen var gemt væk, blev bragt til lys og tolket på lyrisk vis.

Fik sit navn fra Sidegaden som var et tidsskrift der kritiserede det konforme materialistiske samfund.

# data[].attributes.body
Der bruges ikke billedsprog og metaforer.

Sproget er et materiale der skal eksperimenteres med.

Bruger tekstens layout.

Indhold, handling og digterens ”sjæl og ubevidste” er ikke det vigtige – det handler om hvor meget man kan bruge sproget.

Teksterne/digtene følger bestemte regler og systemer. Enten systemer digteren selv opfinder eller allerede etablerede systemer. F.eks. matematiske systemer, sonetkransen,

Inger Christensen (1935-2009)

# data[].attributes.body
Opbrud med det rationelle. Det var et nulpunkt, intet andet havde mening eller værdi. Både kritisk og optimistisk på samme tid. Skeptiske overfor de værdier der har været med til at definere det moderne samfund – især med tanke på verdenskrigene. Heretica betyder egentlig en kætter, går imod den gældende religion i et samfund. Karen Blixen, Ole Sarvig, Thorkild Bjørnvig.

# data[].attributes.body
Heretica 1948-1953
Betyder kætteri (en der går imod kristne værdier), Gjorde op med troen på det rationelle
Oplysningstanken var i opløsningen på grund af knækket med 2. verdenskrig

Ifølge heretica  var Ideologierne som: kommunisme, kapitalismenazismen eller kulturradikalismen og

deres ideer om fri børneopdragelse og frigørelse fra autoritær borgerlig psykologi

IKKE svaret fordi havde ikke forstået det fatale:

at mennesket er et syndigt væsen Præget af arvesynden – Adam og Eva= Alle mennesker er syndige nu

Hereticanerne – kunstneren har en særlig evne til at gennemskue verdens bedrag og formulerer denne indsigt – i billedrigt og komplekst sprog, i prosa og i poesi

# data[].attributes.headline
KONFRONTATIONS- MODERNISMENDet sproglige billede udtrykker det enkelte menneskes møde med omverdenen i et sprængt og billedrigt sprog. Det er det enkelte individs sanseindtryk igennem deres egen livserfaring. Digteren skrev på baggrund af erfaringer om opbrud med traditionelle livsmønstre. Nysgerrighed over for tidens teknologiske opfindelser. Ydre indtryk og indre fornemmelser glider sammen. Konfrontationsmodernismen skulle skabe en disharmoni, bryde et mønster, åbne øjnene for en profan, ikke-poetisk verden. 

# data[].attributes.subject
KONFRONTATIONS- MODERNISMENDet sproglige billede udtrykker det enkelte menneskes møde med omverdenen i et sprængt og billedrigt sprog. Det er det enkelte individs sanseindtryk igennem deres egen livserfaring. Digteren skrev på baggrund af erfaringer om opbrud med traditionelle livsmønstre. Nysgerrighed over for tidens teknologiske opfindelser. Ydre indtryk og indre fornemmelser glider sammen. Konfrontationsmodernismen skulle skabe en disharmoni, bryde et mønster, åbne øjnene for en profan, ikke-poetisk verden. 