# data[].attributes.headline
כל מה שחם בלמידה ארגונית - גדעון זיילר

# data[].attributes.subject
כל מה שחם בלמידה ארגונית - גדעון זיילר

# data[].attributes.attachment_link.title
כל מה שחם בלמידה ארגונית- מכללות צבאיות 010724

# data[].attributes.headline
הנעה ללמידה עצמית: איך עושים את זה

# data[].attributes.subject
הנעה ללמידה עצמית: איך עושים את זה

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה עצמאית

# data[].attributes.attachment_caption
שיתוף בשיטות למידה מגוונות בין בתי הספר במכללות

# data[].attributes.headline
שיתוף בשיטות למידה מגוונות בין בתי הספר במכללות

# data[].attributes.subject
שיתוף בשיטות למידה מגוונות בין בתי הספר במכללות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
המכללות הצבאיות

# data[].attributes.attachment_link.title
עותק של עותק של תדריך מארב

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out this design designed by המכללות הצבאיות.

# data[].attributes.headline
40 מתודות למידה 

# data[].attributes.subject
40 מתודות למידה 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
40 מתודות למידה - ומתי כל אחת מהן תתאים

קבלו רשימה של 40 מתודות למידה בחלוקה לקטגוריות שיאפשרו לכם לבחור את שיטת הלמידה המתאימה לכל צורך, זאת מתוך פרסום של כ- 60 מתודות של redthread research.

צ'ק ליסט שימושי ומומלץ לכל מי שמתכנן פעילות למידה ומתבלט על המתודה הנכונה לצורך.
מתודות לתכנון למידה והתפתחות
אלו הן מתודות המאפשרות לנו להבין ולתכנן את אפשרויות ההתפתחות המקצועית שלנו

1. מבדקי מיפוי מיומנויות

2. רשימות של מרכיבי תפקיד נדרשים

3. אימון קריירה להכוונה מקצועית

4. הצבת מטרות אישיות בלמידה

5. בניית מסע התפתחות אישי

מתודות לצריכה אינדיבידואלית שוטפת ונגישה של תכנים לימודיים

1. קורסים פרונטליים

2. כנסים מקצועיים

3. וובינרים חיים או מוקלטים וסביבות VOD ללמידה

4. קורסים למידה עצמית

5. פודקסטים

6. ספרים

7. תכנים שנוצרו על ידי המשתמשים ) user generated content)

8. מאמרים ובלוגים

9. סרטוני וידאו לימודיים

10. משחקי למידה

11. בוטים ולמידה מבוססת AI

12. מפות למידה אינטראקטיביות

13. למידה אדפטיבית (התוכן מתאים את עצמו לפי הידע שאנו מפגינים)

מתודות של התנסות וגילוי
כלל הדרכים לחקור תוכן שיאפשר לנו ללמוד, להתפתח ולרכוש ידע ומיומנויות. אלו יכולים להגיע ב"דחיפה" על ידי גורם שמנהל אותנו או ב"משיכה" ביוזמה שלנו:

1. מיילים אינפורמטיביים וניוזלטרים

2. קריאת תוכן באינטרנט

3. למידה של יחידות תוכן מתוך מערכת ניהול למידה

4. למידה מתוך המלצות של מנהלות ומנהלים

5. למידה מתוך המלצות של עמיתים וקולגות

6. למידה מתוך מערכת המלצות אוטומטית של מערכת ניהול למידה

7. סימולציות

8. משחקי תפקידים

9. פעילויות רפלקציה

10. "אמא מחליפה" -תצפית או התנסות בתפקיד של אחר

11. משימות מתיחה (stretch assignments) - משימות שמאתגרות אותנו בתוך העשייה הקיימת שלנו

12. למידה אימרסיבית- AR, VR, תלת מימד וכד'

מתודות ללמידה שיתופית וחברתית
מתודות למידה בהם אנחנו לומדים עם אחרים או מאחרים, ומרוויחים יכולות חדשות

1. למידה צוותית

2. פורומים כמו "מועדון הספר הטוב"

3. סביבות למידה שיתופיות (כמו קבוצות ווסטאפ)

4. קהילות למידה

5. המנהל כמעצים למידה

6. מנטור (חונך)

7. מאמן (קו'צר)

מתודות לתמיכה בביצועים
למידה ותמיכה תוך כדי עבודה או עשייה, שמשפרת את הביצועים שלנו

1. עזרי עבודה, מפרטים ורשימת פעולות

2. משוב בעקבות ביצוע

3. דוח ביצועים

לכניסה לקישור לחצו כאן

# data[].attributes.attachment_link.title
40 מתודות למידה - ומתי כל אחת מהן תתאים - מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
40 מתודות למידה - ומתי כל אחת מהן תתאים קבלו רשימה של 40 מתודות למידה בחלוקה לקטגוריות שיאפשרו לכם לבחור את שיטת הלמידה המתאימה לכל צורך, זאת מתוך פרסום של כ- 60 מתודות של redthread research. צ'ק ליסט שימושי ומומלץ לכל מי שמתכנן פעילות למידה ומתבלט על המתודה הנכונה לצורך.

# data[].attributes.headline
משחקולוגיה דווקא עכשיו

# data[].attributes.subject
משחקולוגיה דווקא עכשיו

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נכתב ע"י ספיר נמיר - מנהלת התוכן של limi, בשיתוף טל מזור - משחקולוגית ארגונית

מאז הסדנה שעברתי אצל טל מזור, אני חושבת על הפוסט הזה. ברור לי שהשתמשתי בעבר במשחקים במהלך הדרכה אבל לא ידעתי שיש לזה שם. גם לא ידעתי שזה עולם שלם, מ-ל-א באפשרויות. אנחנו בתקופה בה ארגונים וחברות לא נמצאים באזור הנוחות שלהם. לכן, דווקא עכשיו צריך להתחיל להכניס משחקולוגיה להדרכות. אז בואו נתחיל מקצת מידע..

מה זה משחוק?

לפי טל משחוק הוא: " שימוש באלמנט אחד או יותר מעולם המשחקים לביצוע פעילות שאינה משחקית".
בארגון - המישחוק יכול ללוות תהליכי הדרכה, פיתוח ארגוני והטמעת שינויים וכן להפוך כנסים מקצועיים למעוררים ומלהיבים ולהניע תהליכי שיווק, מכירה ושירות לקוחות.

למה שנרצה להשתמש במשחוק בתוך הדרכה או באופן כללי בתהליכים בארגון שלנו? השימוש באלמנטים מעולם המשחקים יכול להפוך תהליכים ארגוניים לאפקטיביים וחווייתיים, לסייע בהטמעת שינויים, לגייס מוטיבציה וליצור מעורבות מתמשכת. זכרו, ככל שמשתמשים ביותר חושים כדי לבצע פעולה מסוימת, כך היא מוטמעת טוב יותר בזיכרון שלנו. ממחקרים בתחום הלמידה עולה שלימוד אינטראקטיבי - רב חושי מעלה את רמת ההטמעה כמעט פי שניים. במחקר שערכה חברת IBM על למידה באמצעות משחקי מחשב דורגה רמת ההטמעה של ידע לפי החשיפה לאמצעי מדיה שונים. קריאה והאזנה דורגו בתחתית הסולם עם 10%-20% של הטמעה, בעוד התנסות-סימולציה הגיעו לראש הסולם עם 90% של הטמעה.

מה לנו, אנשים מבוגרים ולמשחקים?

אז כן, בתור התחלה יש אנשים שימצאו את זה ילדותי, מוזר, לא מקצועי, מטריח ומגוחך. אחד החששות העיקריים של אנשי הדרכה ופיתוח ארגוני, לפני שהם מכניסים לארגון פעילות ממושחקת, הוא החשש מילדותיות ומחוסר רצינות. אבל מטרת המשחק היא לא המשחק עצמו, אלא המסר שעובר דרכו. יש מגוון רחב של מסרים שארגון ירצו להעביר או ללמד עובדים ויש מגוון דרכים לעשות זאת, משחוק הוא אחד מהם. אין כוונה להשתמש במשחקים לאורך כל ההדרכה, או להשתמש במשחק כאשר מדובר על נושא שמשחק אינו מתאים שם.

כבר אמרנו שמשחוק הוא תהליך הדרכה המשלב את שני צדי המוח בתהליך ההטמעה. זוהי למידה אינטראקטיבית, רב חושית המשפרת את רמת ההטמעה בעשרות אחוזים. חשבו לדוגמה על הרצאה שהמסר שלה הוא שיתוף פעולה והדדיות. לעומת הדרכה עם פעילות משחקים שאותה אי אפשר לעבור ללא שיתוף פעולה של כולם. גישת המשחוק רואה קשר ישיר בין הרמה הרגשית לרמת התוצאה של התהליך.

בקצרה, זמן.
משחוק הוא תהליך אינטראקטיבי, כדי לבצע תהליך כזה שנותן מקום לניסוי ולטעיה כחלק מהטמעה מעמיקה יש צורך להקדיש זמן לפעילות מסוג שונה. פעילות זאת היא לא לינארית ושונה מתהליכי הדרכה מסורתיים. לכן, היא עלולה להמשך זמן רב יותר מאשר הרצאה פרונטלית.

אפשר בכלל למדוד אפקטיביות של משחוק?

זכרו את השלב הראשון בבניית הדרכה - הגדרת מטרות. בפשטות, כאשר ענינו על המטרות של ההדרכה אפשר להגדיר את ההדרכה עצמה כהצלחה. ניתן וכדאי להגדיר מראש מטרות מדידות שיאפשרו בדיקה מדויקת של הנתונים. לדוגמה, קיצור זמני שיחה, כמות שיחות גדולה יותר לנציג, להעלות אחוזי מכירה ועוד.

סבבה, השתכנעתי מה צריך לעשות עכשיו?

בגלל שמשחוק הוא מחויב לתוצאות ולמטרה ספציפית, יש צורך להתאים את התהליך לתוצאה הרצויה. לרוב ההתאמה תהייה לצורך נקודתי שעלה, אך קיימים צרכים רבים המשותפים לרוב הארגונים והקהילות.
לדוגמה, ארגונים רבים צריכים הדרכות בנושאי רגולציה, ייתכן ויש כבר משחק או הדרכה הכוללת משחוק שנכתבה בנושא. תמיד כדאי לעשות בדיקה עם קולגות, שכבר עברו את התהליך ויש להם מסקנות והשגות על כך.

ומה אפשר לעשות עם הדרכות ומשחק בזום?

אז נכון, ברגעים אלו אנחנו בעידן למידה קצת שונה ומחוץ לאזור הנוחות של כולנו. אבל זה לא אומר ששוברים את הכלים ולא משחקים.
אפשר לבצע משחוק והדרכות גם אונליין, דרך הזום או פלטפורמות אחרות שמקשרות בנינו בימים אלו. רוצים לראות עוד רעיונות? הנה חוברת שהכינה טל מזור המשחקולוגית הנדירה.

רוצים לשמוע עוד על משחוק? בואו ל פודקאסט שעשינו עם טל.

# data[].attributes.attachment_link.title
משחקולוגיה - דווקא עכשיו - limi

# data[].attributes.attachment_link.description
נכתב ע"י ספיר נמיר - מנהלת התוכן של limi, בשיתוף טל מזור - משחקולוגית ארגונית מאז הסדנה שעברתי אצל טל מזור, אני חושבת על הפוסט הזה. ברור לי שהשתמשתי בעבר במשחקים במהלך הדרכה אבל לא ידעתי שיש לזה שם. גם לא ידעתי שזה עולם שלם, מ-ל-א באפשרויות.

# data[].attributes.headline
קורס למידה מרחוק - ללמוד איך ללמוד campus il

# data[].attributes.subject
קורס למידה מרחוק - ללמוד איך ללמוד campus il

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ד"ר ננה אריאל

ד"ר ננה אריאל היא חוקרת ומרצה לרטוריקה, תרבות ולמידה בפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב. היא קיבלה את הדוקטורט שלה מאוניברסיטת תל אביב, ועשתה פוסט דוקטורט באוניברסיטת הרווארד בארה"ב ופוסט דוקטורט נוסף במרכז MINDUCATE למדעי הלמידה באוניברסיטת תל אביב. היא מעבירה סדנאות אורח בישראל ובעולם, בין השאר בבית ספר קנדי לממשל באוניברסיטת הרווארד. ננה מפתחת טכניקות למידה חדשות, בעיקר בנקודות המפגש בין תיאוריה לפרקטיקה. היא פרסמה במגזינים ובכתבי עת בינלאומיים, והיא גם המחברת של ספר הילדים "הספר הכי משעמם בעולם". היא חיה בתל אביב עם בן זוגה ובתה, וחולמת ללמוד כמה שרק אפשר.

עוד קצת עלי ››

# data[].attributes.attachment_link.title
ללמוד איך ללמוד

# data[].attributes.attachment_link.description
הקורסים הטובים ביותר - לכולם, בחינם. קידום מקצועי או השכלה אקדמית? העשרה כללית או קורס פסיכומטרי? בקמפוס IL תיהנו מחווית למידה חדשנית - בזמן, במקום, ובקצב שלכם. המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית מובל בשותפות על ידי מטה ישראל דיגיטלית במשרד לשוויון חברתי והמועצה להשכלה גבוהה.

# data[].attributes.headline
משחוק בלמידה

# data[].attributes.subject
משחוק בלמידה

# data[].attributes.attachment_link.title
פיצוחים - משחוק בלמידה עם טל מזור - פרק 29

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from פיצוחים on Spotify. הפרק אנחנו מארחים את טל מזור ה-משחקולוגית.דיברנו על משחוק בלמידה ועל ההתנגדויות שלעיתים נלוות אליו, למדנו עקרונות ואלמנטים במשחוק, קיבלנו כמה טיפים למשחקולוג המתחיל ותיבלנו בהמון דוגמאות וסיפורים מהניסיון של טל.כמובן שיש גם משחק קטן בסוף הפרק למיטיבי הלכת ;)

# data[].attributes.headline
זיקוקי למידה

# data[].attributes.subject
זיקוקי למידה

# data[].attributes.attachment_link.title
בלוג - שירי דייטש

# data[].attributes.attachment_link.description
זיקוקי למידה

# data[].attributes.headline
כלים קטנים גדולים

# data[].attributes.subject
כלים קטנים גדולים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
כלים קטנים גדולים | האנציקלופדיה של הכלים הדיגיטליים לעולם החינוך | בעריכת אפרת מעטוף

# data[].attributes.attachment_link.title
הכלים הנבחרים לשנת 2022

# data[].attributes.attachment_link.description
כמו בכל דצמבר, זו השנה ה-10, מסורת סיכומי השנה נמשכת 😊

# data[].attributes.headline
מרכז הידע של מתודיקה 

# data[].attributes.subject
מרכז הידע של מתודיקה 

# data[].attributes.attachment_link.title
כל המאמרים - מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
למרות כל המודלים והמיתוסים, ולאחר מעקב על עשרות אלפי אנשים, התשובה לשאלה "כמה זמן לוקח לפתח הרגל חדש?" היא ש- אין מספר...

# data[].attributes.headline
מאגר משחקים להדרכות

# data[].attributes.subject
מאגר משחקים להדרכות

# data[].attributes.attachment_link.title
מאגר משחקים להדרכות

# data[].attributes.headline
מה עדיף ? משוב חיובי או שלילי ? 

# data[].attributes.subject
מה עדיף ? משוב חיובי או שלילי ? 

# data[].attributes.attachment_link.title
קיבלנו משוב לפני חודש- מה הסיכוי שנזכור אותו היום? תלוי אם המשוב חיובי או שלילי. - מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
קיבלנו משוב לפני חודש- מה הסיכוי שנזכור אותו היום? תלוי אם המשוב חיובי או שלילי. אנו מתקשים להפנים משוב שלילי ונוטים לחזור לדפוסי החשיבה וההערכה הקודמים שלנו לאחר שחלף זמן. כך על פי מחקר שנערך באוניברסיטת בון בגרמניה, בו לקחו חלק 700 איש שחולקו לקבוצות וביצעו מבחני IQ.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
רות חובב וענונו

# data[].attributes.attachment_link.title
חניכה של מנהלים ועובדים מנוסים | נקודת מפנה

# data[].attributes.attachment_link.description
מאמר זה עוסק בחניכה של וותיקים - חניכה של מנהלים עובדים ומנוסים, השונה מחניכת עובד חדש. נסביר איך החניכה הופכת לכלי ניהולי בידי המנהל >>

# data[].attributes.headline
קורס למידה מרחוק - הכשרת  חונכים בתעשייה, campus il

# data[].attributes.subject
קורס למידה מרחוק - הכשרת  חונכים בתעשייה, campus il

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רוצים לדעת איך לנהל תהליכי למידה וחניכה בצורה ממוקדת ויעילה?אתם לפני תפקיד הכולל ניהול וחניכה? הקורס הזה הוא בשבילכם! תהליך חניכה וליווי מוצלחים לעובדים חדשים חשוב מאוד לאיתנותם של מקומות עבודה. הצטרפו לקורס שיעניק לכם כלים וידע פרקטי בתחום החניכה

# data[].attributes.attachment_link.title
הדור הבא: הכשרת חונכים בתעשייה

# data[].attributes.attachment_link.description
הקורסים הטובים ביותר - לכולם, בחינם. קידום מקצועי או השכלה אקדמית? העשרה כללית או קורס פסיכומטרי? בקמפוס IL תיהנו מחווית למידה חדשנית - בזמן, במקום, ובקצב שלכם. המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית מובל בשותפות על ידי מטה ישראל דיגיטלית במשרד לשוויון חברתי והמועצה להשכלה גבוהה.

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 1 - משוב חלק א׳ - הכנה למשוב

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Upskill Yourself on Spotify. משוב. אחת המיומנויות הרכות המורכבות לביצוע, אבל גם אחת החשובות ביותר. בפרק הזה נדבר על איך מתכוננים להעביר את המשוב, עם איזו גישה כדאי להגיע לשיחת המשוב ואיך בכלל לגשת לתהליך הזה.

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 4 - משוב חלק ד׳ - בניית תוכנית חניכה ופיתוח אישי

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Upskill Yourself on Spotify. התכוננו היטב להעביר את משוב, העברנו אותו תוך התמודדות עם התנגדויות. עכשיו מגיע הרגע שבו נבנה ביחד עם העובד/ת תוכנית חניכה לשימור ושיפור הנקודות שדיברנו עליהן במשוב.בפרק 4 נבין מהי תוכנית חניכה ופיתוח אישי, למה כדאי לבנות אחת כזו ואיך בונים אותה כך, שתביא לשיפור ושימור ביצועים בפועל.

# data[].attributes.headline
מחשבות על חניכה

# data[].attributes.subject
מחשבות על חניכה

# data[].attributes.headline
הרצאה מצולמת - הקשר בין חקר המוח ללמידה

# data[].attributes.subject
הרצאה מצולמת - הקשר בין חקר המוח ללמידה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מפגשי הראשון בראשון מבית מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.title
4 אסטרטגיות ללמידה שנשארת - עידו צדוק

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
4 טכניקות מהירות להפוך לומדים לפעילים

טכניקות של למידה פעילה (generative learning) משפרות את איכותה, כי הן גורמות ללומדים ליצוק משמעות בתוכן הלימודי, לחבר תוכן חדש לישן ולזכור הרבה יותר.

אצלנו במתודיקה אנחנו קוראים לזה למידה דבורנית.

מחקר חדש שפורסם בשבוע שעבר בחן את האפקטיביות של טכניקות אלו וזו הזדמנות להתמקד באוסף של פעולות פשוטות שיכולות לעשות את ההבדל בין למידה שנגמרת ללמידה שנשארת.

הנה 4 טכניקות מהירות שיהפכו את הלומדים שלכם לפעילים יותר, גם בכיתה וגם בזום 
1. ציורים ומפות
מפות למידה מאפשרות ללומדים לתאר באופן גראפי את היחסים וההיררכיה שבין התפיסות והידע שנלמדו. הן גורמות לנו לעגן טוב יותר את החיבור בין ידע מוקדם לידע חדש. פעילות כזו יכולה להתבצע בסוף תהליך למידה או בזמן תהליך הלמידה באמצעות "דפי פיגומים" שמחלקים ללומדים (עם חלקים של התוכן והרבה מקום ריק למילוי של תוכן חדש שנלמד) לשימוש בזמן המפגש עצמו.

מחקרים שמשווים בין למידה הכוללת שימוש במפות לעומת למידה פסיבית (הקשבה להרצאה) מראים הבדל ברור בזכרון של הלומדים שהשתמשו בטכניקה זו. על מפות למידה ודפי פיגומים כבר כתבנו בעבר, ובתגובות לפוסט הזה אנו מפנים גם אליהם למי שרוצה להבין לעומק את הטכניקה.
2. הסבר עצמי
כתיבה של הסבר עצמי מעודדת את הלומד להרחיב את המידע החדש שרכש, ולעבד כך את הדמיון והשוני לעומת ידע קודם שהיה לו. הפעולה של ההסבר גורמת ללומד לנמק לעצמו מה התחדש אצלו בראש וגם איפה הוא עדין חש בפער.
גם כאן, מחקרים שבחנו את אפקטיביות הטכניקה הוכיחו שהוא תורמת לזיכרון של הלומד. אך אין אחידות בתוצאות המחקרים וחלקם לא הצליחו להוכיח את האפקטיביות לטווח הרחוק, כך שיתכן שזו טכניקה שמסייעת לבניית הידע בזמן תהליך הלמידה ולא בהכרח מבטיחה זכרון לטווח רחוק.
3. תחזיות והשערות
בטכניקה הזו הלומדים נדרשים לנחש, לחזות או לשער את התוצאה של סוגייה מסוימת שאותה עומדים ללמוד. בקשה מלומד לחזות קדימה לא רק גורמת לעיבוד משמעותי של ידע קודם לידע (משוער) עתידי אלא גם מציתה את הסקרנות של הלומד, ואם התחזית היתה שגויה, היא גורמת ללומד להיות מופתע. הן סקרנות והן הפתעה נחשבים לגורמים רגשיים שמעלים את תשומת הלב ומחזקים את הלמידה. גם על הטכניקה הזו כתבנו בעבר, ומומלץ להעמיק עוד בלינק שבתגובות לפוסט הזה. זו יכולה להיות סדירות מצויינת להפוך את מפגשי הלמידה כך שתמיד יתחילו בהשערות ותחזיות של הלומדים לגבי התוכן ורק לאחר מכן תחל הנחיית התוכן עצמו.
4. שאלות ותשובות
בקשה מהלומדים לכתוב שאלות על התוכן, או להשיב לשאלות שקיבלו, הן טכניקות מצוינות כי הן מאפשרות ללומדים להעריך את עצמם ואת הפערים הלימודיים שלהם באופן מיטבי. הלומדים יכולים להכין לעצמם שאלות, או להכין לעמיתים שלהם שאלות (מה שהופך את המשימה למענינת וחברתית יותר). מי שאחראי על תהליך הלמידה יכול גם הוא ללמוד הרבה מאיכות השאלות לגבי איכות ההבנה של התוכן הלימודי. שימוש בטכניקה הזו נחשב גם לכזה שמחזק את יכולות הלומדים ללמוד טוב יותר במצבים והקשרים אחרים כי יש בו מרכיבים מטה-קוגנטיבים שבהם אנחנו מנהלים את הלמידה של עצמנו ומתבוננים עליה מלמעלה.

מחקרים שבוחנים את הטכניקה הזו על קבוצות לומדים בגילאים שונים, מגלה אפקטיביות ברורה אצל מבוגרים, סטודנטים ונוער, ואפקטיביות נמוכה יותר אצל ילדים קטנים.
לעומת זאת, הטכניקה של מענה לשאלות של מנחה תהליך הלמידה, אפקטיביות תמיד ובכל גיל.

לכניסה לקישור לחצו כאן

# data[].attributes.attachment_link.title
4 טכניקות מהירות להפוך לומדים לפעילים - מתודיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
4 טכניקות מהירות להפוך לומדים לפעילים טכניקות של למידה פעילה (generative learning) משפרות את איכותה, כי הן גורמות ללומדים ליצוק משמעות בתוכן הלימודי, לחבר תוכן חדש לישן ולזכור הרבה יותר. אצלנו במתודיקה אנחנו קוראים לזה למידה דבורנית. מחקר חדש שפורסם בשבוע שעבר בחן את האפקטיביות של טכניקות אלו וזו הזדמנות להתמקד באוסף של פעולות פשוטות ...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מאת: שלומי פרין בירן

# data[].attributes.attachment_link.description
מדוע כדאי לפגוש תוכן לימודי פעמים רבות ובמרווחים ארוכים? כי זה יעזור למוח שלנו לשכנע את עצמו שהמידע הזה בעל ערך מספיק כדי להימסר לאני העתידי שלנו. אנו נוטים לחשוב על הזיכרון שלנו כמערכת שמתעדת את העבר שלנו, אך התפקיד האמיתי של הזיכרון שלנו הוא לספק לנו נתונים לגבי העתיד, כך שנוכל …

# data[].attributes.headline
תנאים ללמידה משמעותית, פרופ' יורם הרפז

# data[].attributes.subject
תנאים ללמידה משמעותית, פרופ' יורם הרפז

# data[].attributes.headline
למידה רבת עוצמה, מאמר אייקוני

# data[].attributes.subject
למידה רבת עוצמה, מאמר אייקוני

# data[].attributes.attachment_link.title
רון_ברנדט_-_למידה_רבת_עוצמה

# data[].attributes.headline
נס מהיר - קריאה עתירת חשיבה, איך לחשוב ולעבוד עם טקסטים ללמידה 

# data[].attributes.subject
נס מהיר - קריאה עתירת חשיבה, איך לחשוב ולעבוד עם טקסטים ללמידה 

# data[].attributes.headline
מטה קוגניציה - שיטה לניתוח ולשיפור תהליכי חשיבה

# data[].attributes.subject
מטה קוגניציה - שיטה לניתוח ולשיפור תהליכי חשיבה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
HIT מכון טכנולוגי חולון

# data[].attributes.attachment_link.title
מטה-קוגניציה: שיטה לניתוח ולשיפור תהליכי למידה | פרופ' רקפת אקרמן, מהכנס השלישי לטכנולוגיות למידה.

# data[].attributes.headline
מעגל הלמידה של קולב

# data[].attributes.subject
מעגל הלמידה של קולב

# data[].attributes.headline
חידון על מיתוסים בלמידה (אנגלית), תנסו, מקסימום....

# data[].attributes.subject
חידון על מיתוסים בלמידה (אנגלית), תנסו, מקסימום....

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This blog post has some pretty useful information. So print it out; get out your highlighter and take off the cap.

Ready? Now throw it away, because highlighters don't really help people learn.

We all want for our kids to have optimal learning experiences and, for ourselves, to stay competitive with lifelong learning. But how well do you think you understand what good learning looks like?

Ulrich Boser says, probably not very well. His new research on learning shows that the public is largely ignorant of, well, research on learning. Boser runs the science of learning initiative at the left-leaning thinktank the Center for American Progress. He has a new book out, also about the science of learning, titled Learn Better.

He recently surveyed a representative sample of more than 3,000 Americans to test their beliefs about common learning myths.

"We wanted to document this gap between public perception and good practice," he told NPR Ed. "In our paper we call it the, 'Been there, done that' problem. People went to school, so they have a feeling they know what good teaching looks like."

But in fact, public opinion diverges from reality.

If you want to test your own knowledge, take our version of the Learning Myths quiz here. Then come back and read the rest of this post.

Here are some of the most striking results:

Close to 90 percent of Boser's respondents agreed that students should receive information in their own "learning style."

The idea that individuals have different learning styles, such as auditory or kinesthetic, is a pernicious myth. Boser compares it to the flat-earth myth - highly intuitive, but wrong.

Even the U.S. Department of Education sent out an email just this week encouraging teachers to "make [their] own call on how to utilize learning styles in the classroom." One major recent review of research, among many others, stated that the authors "found virtually no evidence" for the idea.

71 percent of respondents indicated that teachers should motivate students by praising them "for being smart." A large body of research by Carol Dweck at Stanford and others suggests that this kind of praise is countereffective. Praising effort, rather than ability, is far more likely to motivate students to work hard and improve.

On the topic of "growth mindset," more than one-quarter of respondents believed intelligence is "fixed at birth". Neuroscience says otherwise.

More than 40 percent of respondents believed that teachers don't need to know a subject area such as math or science, as long as they have good instructional skills. In fact, research shows that deep subject matter expertise is a key element in helping teachers excel.

And finally, despite their overall poor showing, more than 75 percent of respondents considered themselves "above average" in their ability to judge the work that teachers do.

This last finding, which could be called the confidence gap, really matters for the education kids are getting, Boser argues.

"It helps explain why teaching has been so devalued for a long time. We see that in how teachers get paid and treated."

Public schools, in particular, are governed by school boards often composed of non-educators. They are subject to pressure from parents, too. "Parents' opinions are important, but teaching is a real craft," Boser says. "A lot of science goes into it. And we need to do more to respect that."

If the public doesn't understand what active learning looks like, he adds, or why growth mindset is important, then schools may be pushed in the wrong direction.

# data[].attributes.attachment_link.title
You Probably Believe Some Learning Myths: Take Our Quiz To Find Out

# data[].attributes.attachment_link.description
A new survey shows widespread misconceptions and unfounded confidence about learning.

# data[].attributes.headline
אסטרגיות חשיבה מסדר גבוה

# data[].attributes.subject
אסטרגיות חשיבה מסדר גבוה

# data[].attributes.headline
קורס למידה מרחוק - עקרונות וכלים ללמידה מבוססת פרויקטים

# data[].attributes.subject
קורס למידה מרחוק - עקרונות וכלים ללמידה מבוססת פרויקטים

# data[].attributes.attachment_link.title
PBL - עקרונות וכלים ללמידה מבוססת פרויקטים

# data[].attributes.attachment_link.description
הקורסים הטובים ביותר - לכולם, בחינם. קידום מקצועי או השכלה אקדמית? העשרה כללית או קורס פסיכומטרי? בקמפוס IL תיהנו מחווית למידה חדשנית - בזמן, במקום, ובקצב שלכם. המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית מובל בשותפות על ידי מטה ישראל דיגיטלית במשרד לשוויון חברתי והמועצה להשכלה גבוהה.

# data[].attributes.headline
The Motivational Dimensions of Self-Regulated Learning

# data[].attributes.subject
The Motivational Dimensions of Self-Regulated Learning

# data[].attributes.headline
Metacognition and learning: Conceptual and methodological considerations

# data[].attributes.subject
Metacognition and learning: Conceptual and methodological considerations

# data[].attributes.headline
States of Curiosity Modulate Hippocampus-Dependent Learning via the Dopaminergic Circuit

# data[].attributes.subject
States of Curiosity Modulate Hippocampus-Dependent Learning via the Dopaminergic Circuit

# data[].attributes.headline
מסוגלות עצמית ומוטיבציה לימודית

# data[].attributes.subject
מסוגלות עצמית ומוטיבציה לימודית

# data[].attributes.headline
מודל הערך המוסף

# data[].attributes.subject
מודל הערך המוסף

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ב-2017 פורסם ב- Institute 70:20:10 מאמר ( Arets, J. and other) בו הוצג מודל המשרטט ארבעה אבי טיפוס של L&D (learning & development) בארגונים - " Four Business Models that Redefine L&D":

לדעת כותבי המאמר, הפגנת ההשפעה שלנו אינה אפשרית אם יחידות L&D לא יתאימו מחדש את שירותיהן ממיקוד בפרדיגמת הלמידה למיקוד בפרדיגמה העסקית. לראייתם כדי שזה יקרה, יש להפסיק לראות את הלמידה הפורמלית בלבד כבסיס לשירות שלנו. אי אפשר לחבר למידה לעסק אם הלמידה והעבודה מופרדים זה מזה ולכן צריך לאמץ תרבות של למידה תומכת על ידי עשייה (Arets, Jennings, Heijnen, 2015).
איך עושים את זה בראייתם? ככה:

אני רק מזכירה כי מדובר בבעלי עניין, הרי הם מייסדי מודל 70:20:10.
הגרסה הישראלית
כשקראתי את המודל הזה, הוא גרם לי לחשוב על כל מיני דברים כמו: "אז מסתבר שמיצוב של יחידות למידה ארגונית זו בעיה גלובלית", ו"איזה מגניבות ומדויקות ההגדרות של לוקחי הזמנה ושל מייצרי ערך", "זה גאוני!" ועוד כל מיני.
החלטתי להציג אותו בכנס ההדרכה 2018 ותוך כדי ההכנה והעבודה על המושב (וחופשת לידה אבל מי סופר:) הרגשתי שהמודל לא זורם לי חלק...
ואז הבנתי: מדובר במודל מדהים, אבל לי הוא עבד יותר כשהפכתי אותו ללינארי. בום!
הניסיון שלי בייעוץ בשוק הישראלי גרם לי להסתכל עליו אחרת ולהתאים אותו לארגונים בארצנו ומכאן נתתי לו אינטרפרטציה אישית.
אז זוכרים את הכנס? החלטתי לקרוא לסיון ושי להרצות בו יחד איתי. סיון ויצמן - ראש מחלקת הדרכה ואימונים משירות בתי הסוהר ושי פיסטוק - Training specialist מאדידס ישראל דאז. הפואנטה הייתה להראות את האבולוציה של כל יחידה מול מודל הערך המוסף, איך בעצם כל אחד התקדם מאב טיפוס אחד לשני. למרות שאחד הוא ארגון בטחוני ציבורי והשני ארגון עסקי-קמעוני הארד קור ששונים שנות אור זה מזה. היה מעולה ולמדתי מהם המון.
מאז המודל סייע לי לזהות מיצוב וערך של יחידות הדרכה ולמידה לארגונים, לדייק את הפערים שלהן ולסייע לבחור את הדרך ליצירת ערך מוסף בארגון.

מודל הערך המוסף
למעשה, אני רואה את אבֵי הטיפוס בסידור לינארי, מהבסיסי למתקדם ביותר (כל אב טיפוס כולל גם את אלו שלפניו). מה שמסמן את ציר ההתקדמות מאב טיפוס אחד למשנהו הם שני וקטורים: בחינת מידת ההשפעה הארגונית של הדרכה ולמידה מול מידת האמון אותו רוחש הארגון כלפי הדרכה ולמידה.
מה אומר כל אב טיפוס?

אב הטיפוס המתקדם ביותר הוא מייצרי ערך מוסף - הכוונה ליחידות ולאנשי הדרכה בארגון שהם שותפים ביצירת פתרונות ארגוניים, משפיעים על התרבות הארגונית ויוצרים מענה יוזם לצרכי הארגון. דהיינו חושבים כמו בשח-מט, תמיד צעד קדימה.

לעומתו אב הטיפוס הבסיסי ביותר הינו לוקחי הזמנה, זהו בדרך כלל השלב הראשוני בהדרכה בארגון בו מספקים פתרונות מדף, לוגיסטיקה הדרכתית ומספקים ללקוח את מה שהוא רוצה ולא את מה שהוא צריך. דהיינו, "מלצר" של הדרכות.
בתווך ימצאו עוד שני אבי טיפוס:

מאפשרי כשירות, אנשי הדרכה שיעשו את מה שצריך, כלומר, יספקו פתרונות רלוונטיים להקניה ולשימור כשירות לצורך מימוש ביצועי הארגון (לדוגמה הכשרות לתפקיד, הדרכות רגולציה והסמכות), לרוב ע"פ בקשה ובד"כ בהדרכה פורמלית.

האב הטיפוס הנוסף הינו משפרי ביצועים - הדרכה המפתחת ו/או המתאימה פתרונות למידה ועבודה שתורמים לביצועי הארגון ומקדמים אותם.

רגע! למה בכלל צריך לייצר ערך מוסף!?

כי ההשפעה שלו על הארגון היא אסטרטגית ומידת האמון בו היא גבוהה, כלומר הארגון יסתכל עליו כהשקעה ולא כהוצאה. הרחבת היריעה של למידה בארגונים, תספק לארגון ערכים מוספים כגון: חדשנות, יצירתיות, יצירת ידע חדש, סיוע בפתרון בעיות מורכבות ועוד. 'יוצרי הערך' מחוברים לאסטרטגיית ההנהלה ומציעים הרבה יותר מפתרונות למידה פורמליים, אפילו כאלה הניתנים למדידה בשיפור הביצועים הארגוניים או ביעילות שלהם.

סיבה קריטית נוספת היא שבעולם דינמי ומשתנה כל הזמן, יש צורך בלמידה והדרכה מתמדת כדי להתקדם. יחידות למידה ארגוניות שמייצרות ערך מוסף מעבר לחומר הלימודי הפורמלי, מספקות למעשה גם פתרונות מערכתיים שעשויים לסייע לביצועים ולפיתוח אסטרטגיות מקצועיות חדשניות, כאלה המקדמות את הארגון ומאפשרות לו לעמוד בתחרות גוברת ובהתמודדות מול אתגרים הפוגשים כיום כל ארגון ששואף קדימה.

אם לא נטפל במיצוב שלנו ונייצר ערך מוסף, לצערי אנחנו עלולים למצוא את עצמנו כלא רלוונטיים בראי ההנהלה והארגון. מצד אחד ניתן לראות כיום יותר ויותר ארגונים המצפים ללמידה אפקטיבית, ומצד שני עדיין במקומות רבים הדרכה נתפסת כ"Nice to have" ולא גורם הכרחי להתפתחות הארגון.

לדעתי הכל מתחיל בנו, אנשי ההדרכה והלמידה - איך אנחנו מסתכלים על עצמנו? האם אנחנו מבינים את פוטנציאל ההשפעה שלנו בארגון? ראוי שנשקיע בהבנת היסודות והשינויים במקצוע שלנו, הרי אבסורד שהסנדלרים ילכו יחפים.

מה עושים עם זה ואיך מתקדמים לערך מוסף?
החדשות הרעות הן שאין קיצורי דרך. החדשות הטובות הן שזו עבודה שתניב פירות לנו, להנהלה ולעובדים.
צעדי העבודה המומלצים או שאלות שכדאי שנשאל:

1. איפה? מפו בעזרת המודל איפה אתם ממוקמים (עדיף להשתמש באמצעים אובייקטיביים אבחונים לשלב זה)

2. למה? חישבו על כל הסיבות החוסמות והמקדמות שבעטין אתם ממוקמים דווקא שם

3. מה? אבחנו מה באמת הארגון צריך מעצמו בכלל ומאיתנו בפרט

4. איך? הגדירו את צעדי המפתח שצריך לקדם כדי שתייצרו אימפקט ארגוני גדול יותר

5. ויאללה לעבודה! ברור שאופן הטיפול יהיה שונה מאוד מארגון לארגון: שינוי מבנה יחידת ההדרכה / הכנסת פתרונות למידה מותאמים לארגון / הכשרת עומק של אנשי ההדרכה והלמידה / הפעלת פוליטיקה ארגונית ועוד.

רעיונות וכיווני פעולה מומלצים כדי לייצר ערך מוסף

להתחבר ליעדים הארגוניים ולאסטרטגיה ומשם לייצר למידה

לבצע אבחון צרכים מעמיק ארגוני ולא איסוף רצונות מהשטח

להתחיל לשאול את הלקוחות "למה אתם צריכים את ההדרכה הזו?"

להגדיר יעדים מדידים / ביצועיים לתהליכי למידה ואפילו להחליט על תעדוף מענה לפי חשיבות המטרה

ללמוד את מקצוע ההדרכה והלמידה, כאילו דה :)

ללמד את ההנהלה למה למידה זה דבר קריטי לצמיחה הארגונית ובכלל כלי ניהולי

להשתמש בלמידה מהתנסות וחיבור לשטח

ליצור שותפות ושילוביות ארגונית ולא לעבוד לבד

לשבור תבניות ההדרכה מוכרות ומצ'עממות, תהיו יצירתיים ומגניבים

ליזום ולגלות פרואקטיביות, לא לשבת לבד בחושך ולחכות שיבואו אלינו

להשתמש בשפה הארגונית ולא להתבאס שהארגון לא יודע להיות סבלני לאבחון של חודש

לצור אסטרטגיה ללמידה והדרכה, לאן נכון ללכת?

לצור מענה למטרות ארגוניות נוספות דרך למידה (מחוברות עובדים, סיעורי מוחות, קידום נטוורקינג פנימי ועוד)

לייצר תשתיות למידה לטווח ארוך ולא עוד הדרכות חד פעמיות

לחשוב "צעד לפני" הארגון ולחקור את העתיד

ואחרון חביב למטיבי לכת, למדוד את עצמי במדדיי הארגון

רוצים לשמוע עוד? מעולה, כי הקלטנו שני פודקאסטים בנושא: מודל הערך המוסף וראיון עם ואפשר להתעמק ב דוגמה של טלי סגל מנהלת בו בזמן, על יישום המודל בעשייה שלה מכיוון אחר ומפתיע
רוצים ייעוץ מקצועי או אולי הכשרה לאנשי הצוות שלכם? אנחנו כאן בשביל זה :) info@limi.co.il

# data[].attributes.attachment_link.title
מודל הערך המוסף - limi

# data[].attributes.attachment_link.description
ב-2017 פורסם ב- Institute 70:20:10 מאמר (Arets, J. and other) בו הוצג מודל המשרטט ארבעה אבי טיפוס של L&D (learning & development) בארגונים - "Four Business Models that Redefine L&D": לדעת כותבי המאמר, הפגנת ההשפעה שלנו אינה אפשרית אם יחידות L&D לא יתאימו מחדש את שירותיהן ממיקוד בפרדיגמת הלמידה למיקוד בפרדיגמה העסקית.