# data[].attributes.headline
Latvijas un Padomju Krievijas miera līgums 1920. gads

# data[].attributes.subject
Latvijas un Padomju Krievijas miera līgums 1920. gads

# data[].attributes.body
Miera līgums noslēdza Latvijas Neatkarības karu un atzina Latvijas Republikas neatkarību un suverenitāti. Līgums arī noteica Latvijas un Krievijas robežu, kā arī paredzēja kara upuru atlīdzināšanu un politisko un ekonomisko attiecību regulēšanu

# data[].attributes.headline
1920 - 1922. gads Satversmes sapulces darbība

# data[].attributes.subject
1920 - 1922. gads Satversmes sapulces darbība

# data[].attributes.body
Satversmes sapulce bija pirmā demokrātiski ievēlētā likumdevēja institūcija Latvijā. Tās galvenie uzdevumi bija pieņemt Latvijas Republikas Satversmi, veikt zemes reformu un regulēt citus svarīgus jautājumus. Satversmes sapulce pieņēma arī Latvijas valsts simbolus: himnu, karogu un ģerboni

# data[].attributes.body
Latvijas teritorijā notika plaši sociāli un nacionāli nemieri, kas bija daļa no Krievijas impērijas revolūcijas. Revolūcijas laikā tika izvirzīti prasījumi pēc latviešu autonomijas, zemnieku zemes reformas un demokrātiskām tiesībām

# data[].attributes.body
Latvijas teritorija kļuva par frontes līniju starp Vācijas un Krievijas armijām. Karš izraisīja lielu postu, cilvēku upurus un bēgļu plūsmu. Vairāk nekā 200 000 latviešu tika piesaukti karadienestā abās karojošajās pusēs

# data[].attributes.headline
1915 - 1918. gada Latviešu strēlnieku kustība

# data[].attributes.subject
1915 - 1918. gada Latviešu strēlnieku kustība

# data[].attributes.body
Latviešu brīvprātīgie, kas cīnījās Krievijas armijā pret Vāciju, apvienojās latviešu strēlnieku bataljonos un pulkos. Latviešu strēlnieki piedalījās gan frontes kaujās, gan 1917. gada revolūcijās Krievijā. Viņi kļuva par latviešu nacionālās pašapziņas un neatkarības simbolu

# data[].attributes.body
Pēc Oktobra revolūcijas Krievijā, Latvijas teritorijā tika izveidota Padomju Latvija, kas bija Padomju Krievijas sastāvdaļa. Padomju Latvija ieviesa komunistisku varu, nacionalizēja īpašumus, aizliedza politiskās partijas un veica represijas pret pretiniekiem. Padomju Latvija pastāvēja tikai dažus mēnešus, pirms tika iznīcināta Latvijas brīvības cīņu laikā

# data[].attributes.body
Latvijas Tautas padome, kas pārstāvēja dažādas politiskās partijas un sabiedriskās organizācijas, pasludināja Latvijas Republikas neatkarību no Vācijas un Krievijas. Šis datums ir Latvijas valsts dibināšanas diena un nacionālais svētku diena. Latvijas Republika bija demokrātiska un parlamentāra valsts, kas garantēja visu tautību pilsoņu tiesības, vārda un saimnieciskās brīvības

# data[].attributes.body
Sākās apvienoto vācu un latviešu spēku kopīgais uzbrukums lielinieku frontei. Uzbrukuma trešajā dienā pie Airītēm netālu no Skrundas pārpratuma dēļ notika sadursme starp latviešu un vācu karaspēka vienībām. Biezajā miglā viņi cits citu noturēja par lieliniekiem un sākās apšaude, kuras laikā krita pulkvedis Oskars Kalpaks

# data[].attributes.body
Latvijas Pagaidu valdība un Igaunijas Tautas padome noslēdza vienošanos par militāru un politisku sadarbību. Vienošanās paredzēja, ka abas valstis cīnīsies kopīgi pret Padomju Krieviju un Baltijas landesvēru, kā arī atbalstīs viena otras neatkarību un teritoriālo integritāti

# data[].attributes.body
Latvijas Pagaidu valdība un Lietuvas Taryba noslēdza vienošanos par militāru un politisku sadarbību. Vienošanās paredzēja, ka abas valstis cīnīsies kopīgi pret Padomju Krieviju un Baltijas landesvēru, kā arī atbalstīs viena otras neatkarību un teritoriālo integritāti

# data[].attributes.body
Latvijas armija, atbalstīta ar Igaunijas un Lietuvas karaspēku, sāka Rīgas atbrīvošanas operāciju. Pēc divām dienām ilgām kaujām, 13. novembrī Rīgā tika atjaunota Latvijas Pagaidu valdības vara .

# data[].attributes.headline
Latvijas iestāšanās Tautu Savienībā 1921. gads

# data[].attributes.subject
Latvijas iestāšanās Tautu Savienībā 1921. gads

# data[].attributes.body
Latvijas Republika kļuva par Tautu Savienības locekli 22. septembrī 1921. gada. Tas bija nozīmīgs solis Latvijas starptautiskajā atzīšanā un drošībā. Latvija piedalījās dažādās Tautu Savienības organizācijās un iniciatīvās, piemēram, Starptautiskajā Darba organizācijā, Starptautiskajā tiesā un Starptautiskajā konferencē par atbruņošanos .

# data[].attributes.headline
Kārļa Ulmaņa autoritārais režīms 1934–1940. gads

# data[].attributes.subject
Kārļa Ulmaņa autoritārais režīms 1934–1940. gads

# data[].attributes.body
Kārlis Ulmanis, kas bija Latvijas premjerministrs un Zemnieku savienības līderis, veica valsts apvērsumu 15. maijā 1934. gadā. Viņš apcietināja sociāldemokrātu un citu kreiso partiju līderus, atlaida Saeimu un ieviesa autoritāru varu. Ulmanis kļuva par valsts prezidentu 1936. gadā. Viņa režīms veicināja nacionālo un kultūras identitāti, kā arī palielināja valsts ietekmi ekonomikā .

# data[].attributes.body
Pēc Molotova-Ribentropa pakta noslēgšanas 1939. gadā, Latvija tika iekļauta Padomju Savienības ietekmes sfērā. 1940. gada jūnijā Padomju Savienība ultimātīvi pieprasīja Latvijai pieņemt padomju karaspēku un izveidot jaunu valdību. Latvijas valdība piekāpās šiem spiediena pasākumiem, lai izvairītos no kara. 17. jūnijā padomju karaspēks iebruka Latvijā. 21. jūnijā tika izveidota prokomunistiska valdība, kuru vadīja Augusts Kirhenšteins. 14.–15. jūlijā notika viltotas vēlēšanas, kurās tika ievēlēta Padomju Latvijas Tautas Saeima. 21. jūlijā Tautas Saeima pieņēma lēmumu pievienoties Padomju Savienībai. 5. augustā Padomju Savienības Augstākā Padome ratificēja šo lēmumu. Tādējādi Latvija zaudēja savu neatkarību un kļuva par Padomju Sociālistisko Republiku .

# data[].attributes.body
Notika pirmā lielā padomju masu deportācija no Latvijas. Vairāk nekā 42 000 cilvēku tika izsūtīti uz Sibīriju un citām attālām PSRS vietām. Deportācijas mērķis bija iznīcināt latviešu nacionālo eliti, zemnieku saimniecības un meža brāļu kustību

# data[].attributes.body
Mira PSRS vadītājs Josifs Staļins. Viņa nāve izraisīja politiskas un sociālas pārmaiņas Padomju Savienībā un tās pakļautajās republikās. Staļina kulta kritika, represiju mīkstināšana, atkušņa politika un kosmosa sacensība bija daži no Hruščova laika raksturīgajiem elementiem

# data[].attributes.body
Sākās Kubas raķešu krīze, kas bija viens no aukstā kara dramatiskākajiem un bīstamākajiem notikumiem. ASV atklāja, ka PSRS ir izvietojusi kodolieročus uz Kubas, kas apdraudēja ASV drošību. ASV prezidents Džons Kenedijs pasludināja karantīnu ap Kubu un pieprasīja PSRS vadītājam Nikitam Hruščovam noņemt raķetes. Pēc divām nedēļām ilgušas spriedzes un sarunu, PSRS piekrita atsaukt raķetes no Kubas, ja ASV atsauks savas raķetes no Turcijas un Itālijas

# data[].attributes.body
Notika pirmā Eirovīzijas dziesmu konkursa fināls, kurā piedalījās PSRS pārstāvji. PSRS delegāciju veidoja populārās grupas “Intervija” un “Pēsņarji”. Viņi izpildīja dziesmu “Lielais starts”, kas bija veltīta kosmonautiem un kosmosa izpētei. Dziesma ieguva 15. vietu no 17 dalībniekiem. PSRS piedalīšanās Eirovīzijā bija rets gadījums, kad padomju mūziķi varēja konkurēt ar rietumu māksliniekiem un izpaust savu radošumu .

# data[].attributes.body
PSRS Augstākā Padome ievēlēja Mihailu Gorbačovu par PSRS vadītāju. Gorbačovs ieviesa jaunu politiku, kas bija vērsta uz PSRS reformēšanu un atvēršanu pasaulei. Viņa galvenie principi bija glasnosts (atklātība), perestroika (pārbūve) un novoe mišlenie (jaunā domāšana). Gorbačova politika radīja iespējas demokrātiskām pārmaiņām un nacionālajām kustībām PSRS republikās, tostarp Latvijā

# data[].attributes.body
PSRS vadītājs Mihails Gorbačovs ieviesa jaunu politiku, kas bija vērsta uz PSRS reformēšanu un atvēršanu pasaulei. Viņa galvenie principi bija glasnosts (atklātība), perestroika (pārbūve) un novoe mišlenie (jaunā domāšana). Gorbačova politika radīja iespējas demokrātiskām pārmaiņām un nacionālajām kustībām PSRS republikās, tostarp Latvijā

# data[].attributes.body
Latvijas sabiedrībā sākās plaši sociāli un nacionāli nemieri, kas bija vērsti pret padomju režīmu un tā noziegumiem. Atmodas laikā tika izveidotas dažādas sabiedriski politiskas organizācijas un kustības, piemēram, Helsinki-86, Latvijas Tautas fronte, Latvijas Nacionālā neatkarības kustība un citi. Atmodas laikā notika arī lielas tautas manifestācijas, kuras pazīstamas kā Dziesmotā revolūcija

# data[].attributes.headline
Latvijas valstiskās neatkarības atjaunošana 1990–1991. gads

# data[].attributes.subject
Latvijas valstiskās neatkarības atjaunošana 1990–1991. gads

# data[].attributes.body
Latvijas Tautas frontes vadītā Latvijas Padomju Sociālistiskās Republikas Augstākā Padome 1990. gada 4. maijā pieņēma Deklarāciju par Latvijas valstiskās neatkarības atjaunošanu. Deklarācija atzina Latvijas Republikas proklamēšanu 1918. gadā par likumīgu un spēkā esošu, bet Latvijas pievienošanu PSRS 1940. gadā par nelikumīgu un spēkā neesošu. Deklarācija arī noteica, ka Latvija atjauno savu valstisko neatkarību pakāpeniski, izmantojot konstitucionālo ceļu .

# data[].attributes.headline
Latvijas politiskās neatkarības atgūšana 1991. gads

# data[].attributes.subject
Latvijas politiskās neatkarības atgūšana 1991. gads

# data[].attributes.body
Latvijas valstiskās neatkarības atjaunošanas process saskārās ar PSRS pretestību un agresiju. 1991. gada janvārī PSRS vadība mēģināja apspiest Latvijas neatkarības kustību, izmantojot militārus un speciālus spēkus. 13. janvārī Rīgā notika asinspirts, kurā gāja bojā septiņi cilvēki. Latvijas tauta aizstāvēja savu neatkarību, veidojot barikādes un pretojoties padomju spiedienam. 1991. gada augustā PSRS centrā notika neveiksmīgs valsts apvērsums, kuru organizēja PSRS konservatīvie spēki. Apvērsuma laikā Latvijas Augstākā Padome pasludināja Latvijas neatkarības pilnīgu atjaunošanu. 21. augustā PSRS Augstākā Padome atzina Latvijas neatkarību. 6. septembrī Latviju atzinusi ASV, 17. septembrī — PSRS, 17. septembrī — ANO .

# data[].attributes.headline
Latvijas ekonomiskās neatkarības atgūšana 1991–1993. gads

# data[].attributes.subject
Latvijas ekonomiskās neatkarības atgūšana 1991–1993. gads

# data[].attributes.body
Pēc politiskās neatkarības atgūšanas Latvija saskārās ar grūtiem ekonomiskiem izaicinājumiem. Latvija bija jāatbrīvojas no padomju ekonomiskās sistēmas un jāveido savs nacionālais tirgus. Latvija arī bija jāievieš savs nacionālais naudas vienība, kas aizstātu padomju rubli. 1992. gada 20. jūnijā Latvijas Banka izlaida Latvijas rubli, kas bija pagaidu naudas vienība. 1993. gada 5. jūnijā Latvijas Banka izlaida Latvijas latus, kas bija galīgais naudas vienība. Latvijas latu ieviešana bija svarīgs solis Latvijas ekonomiskās neatkarības un stabilitātes nodrošināšanā .

# data[].attributes.body
Latvijas vēsture 20. gadsimtā ir bijusi pilna ar dramatiskiem un traģiskiem notikumiem, kas ietekmējuši latviešu tautas likteni. Latvija ir piedzīvojusi divus pasaules karus, divas okupācijas, masveida deportācijas, holokaustu, nacionālās pretošanās kustības, valsts neatkarības izveidi, zaudēšanu un atjaunošanu. Latvijas vēsture ir arī liecinājums par latviešu tautas spēju saglabāt savu nacionālo identitāti, kultūru un valodu, neskatoties uz dažādiem apspiešanas un asimilācijas mēģinājumiem

# data[].attributes.body
Latvijas Pagaidu valdība un Padomju Krievijas pārstāvji parakstīja miera līgumu Rīgā. Līgums noslēdza Latvijas Neatkarības karu un atzina Latvijas Republikas neatkarību un suverenitāti. Līgums arī noteica Latvijas un Krievijas robežu, kā arī paredzēja kara upuru atlīdzināšanu un politisko un ekonomisko attiecību regulēšanu .