# data[].attributes.body
Social og sundhedshjælperens rolle (SSR): 2

Mødet med borgeren (MMB): 5, 9

# data[].attributes.body
SSR:

2.1 Eleven har kendskab til Serviceloven og Sundhedslove

2.2 Eleven kan forklare social- og sundhedshjælperens ansvar- og kompetenceområde

MMB:

5.1 Eleven kan anvende viden om konflikthåndtering til at analysere og vurdere borgerens adfærd og kende sine handlemuligheder som fagperson.

5.2 Eleven kan beskrive, hvordan samarbejde og kommunikation medvirker til et godt psykisk arbejdsmiljø

9.1 Eleven har viden om uønsket seksuel opmærksomhed

9.2 Eleven kan iværksætte handlinger, der forebygger uønsket seksuel opmærksomhed

9.3 Eleven kan forklare, hvordan respekt og værdighed kan bevares i plejen af borgeren, herunder borgere med demens

# data[].attributes.body
POP: Arousal. 162-163

# data[].attributes.body
POP: s. 152-164

# data[].attributes.body
POP: 165-166

MMB: Kap. 6

# data[].attributes.body
Sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering - SFR

Kap. 14

Mødet med borgeren

kap. 4.7 (s.80-84) Aktiviteter og velfærdsteknologi

# data[].attributes.body
Et meningsfuldt liv med demens

Blomstringsuniverset

# data[].attributes.attachment_link.description
Podcast-serien ”Demensguiden” giver dig eksempler på, hvordan du og din familie kan skabe det bedst mulige liv med demens.

# data[].attributes.body
Walk and talk i 15 min: Gå sammen i gruppen og snak om de 2 podcast. Hvad handlede podcast om? Hvad vidste i ikke i forvejen? Hvordan kan vi bruge det vi har hørt?

Vi samler op på klassen efterfølgende.

Gennemgå powerpoint hjernens tredeling

Hver gruppe skal se alle tre film klip og besvarer opgaven. Det i har lavet afleveres i jeres fælles materiale bank.

# data[].attributes.body
Eleven kan arbejde undersøgende og afprøve velfærdsteknologi, der understøtter borgerens funktionsevne

Eleven kan vejlede borgeren i velfærdsteknologi, der understøtter borgerens funktionsevne og mestring af hverdagslivet

# data[].attributes.attachment_link.title
Tryghedsskabende velfærdsteknologi - Opgave om brug af plejeseng mm 06 08 25

# data[].attributes.attachment_link.title
Opgave til kommunikation demens tema ugen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskellige hjælpemidler kan hjælpe med at understøtte din hukommelse, når den svigter.

Skemaer eller tidsplaner kan give dig et overblik over din hverdag og de aktiviteter, som du gerne vil nå i løbet af dagen. Skemaerne kan laves med tekst, billeder eller symboler, alt efter hvad der fungerer bedst for dig. Der findes særlige redskaber, fx bogstav- og symbolsæt, der er beregnet til at lave skemaerne.

Der findes også kalendere med simpel opsætning, som kan være en god hjælp for dig, både til at huske aftaler, men også for at kunne mindes, hvad du lavede tidligere på ugen. De findes både i papirform og elektronisk, alt efter hvad du foretrækker.

Læs mere i guiden Kalendere og tidsplaner.

Tager du medicin, kan du bruge en doseringsæske, som hjælper dig med at holde styr på, om du har taget din medicin. Doseringsæsker er typisk delt op rum, der svarer til ugens syv dage og forskellige tidspunkter på dagen. Derudover kan du få medicinæsker med påmindelse, som giver dig besked enten visuelt, taktilt eller auditivt, når det er tid til at tage medicinen.

En tingfinder kan bruges til at finde nøgler eller andre mindre ting og sager, når du ikke selv kan huske, hvor du har lagt dem. Typisk afgiver den en lyd, som du kan følge, indtil tingen er fundet igen.

Hukommelsessvigt kan fx betyde, at du vil have svært ved at huske begivenheder og måske også navne og ansigter. Der findes forskellige produkter til erindring, fx talende fotoalbums, hvor du eller en anden kan indtale navne til dine billeder af familiemedlemmer, historier om ferier eller steder du har boet osv. Det kan også være nyttigt at have nogle genkendelige genstande, som du og dine nærmeste kan bruge til at sætte samtaler i gang.

Der findes hjælpemidler som kan stimulere hukommelsen, vække følelser eller virke beroligende, fx dukker eller tøjdyr med interaktive funktioner, lyde eller blød krop. Der findes også huskespil, puslespil, erindringskasser m.m.

# data[].attributes.attachment_link.title
Demens & hjælpemidler - Hjælpemiddelbasen

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjælpemidler kan i nogle sammenhænge lette vanskeligheder, som følger med at have sygdommen demens. Fx findes der produkter, som kan understøtte din hukommelse, forebygge utilsigtede hændelser eller bidrage til at give dig eller dine pårørende mere t

# data[].attributes.body
Personlig hjælp, omsorg og pleje - POP

Kap. 15 - Nyre og urinveje

Kap. 16 - Væskebalancen

# data[].attributes.body
Modul 1

1. se sosuplay

2. spille quiz om nyre og urinveje

Modul 2

3. arbejde med Peter og urinveje - 3 opgaver

Modul 3

4. Kan deles i grupper, afleveres, dele på

klassen?

5. sidste 30 min se på KAD og uridom

# data[].attributes.body
POP 7, 10

# data[].attributes.body
En Podcast om urinvejsinfektionen der forsvandt.

# data[].attributes.attachment_link.title
#3 — UVI: Infektionen der forsvandt | Sygeplejersken

# data[].attributes.attachment_link.description
“Det må vi da kunne gøre noget ved.” Det sagde sygeplejerske Ulla Karman og hendes kollegaer til hinanden, da de vurderede antallet af urinvejsinfektioner hos deres borgere på Plejecenter Ågården i Egtved. De skiftede piller ud med en ny tilgang til symptomer og behandling, og det projekt kan du høre mere om i denne udgave af Sygeplejerskens Podcast. Hvert år har urinvejsinfektioner menneskelige og samfundsøkonomiske omkostninger, og det er en af de hyppigste infektiøse årsager til indlæggelse hos ældre borgere. Bliv klogere på eller genopfrisk din viden om urinvejsinfektioner i dette afsnit, hvor vi taler med klinisk sygeplejespecialist og postdoc Susanne Vahr om opsporing og behandling af urinvejsinfektioner, og så kan du komme med til Plejecenter Ågården i Egtved, hvor mange små forandringer har gjort en stor forskel. Medvirkende:
Susanne Vahr, Klinisk sygeplejespecialist og postdoc på Rigshospitalet
Ulla Karman, Sygeplejerske på Ågården i Egtved Udgiver: Fagbladet Sygeplejersken / Dansk Sygeplejeråd
Journalist og tilrettelægger: Maria Louise Kræmer
Musik: Nicolas Doria Adet Hansen
Redaktør: Jakob Lundsteen
Grafik: Mathias N Justesen Læs mere i Fag & Forskning: https://dsr.dk/sygeplejersken/arkiv/ff-nr-2019-1/forebyg-urinvejsinfektioner-med-grundlaeggende-sygepleje

# data[].attributes.headline
Link til tryghedsskabende velfærdsteknologi for folk med demens.

# data[].attributes.subject
Link til tryghedsskabende velfærdsteknologi for folk med demens.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskellige hjælpemidler kan hjælpe med at understøtte din hukommelse, når den svigter.

Skemaer eller tidsplaner kan give dig et overblik over din hverdag og de aktiviteter, som du gerne vil nå i løbet af dagen. Skemaerne kan laves med tekst, billeder eller symboler, alt efter hvad der fungerer bedst for dig. Der findes særlige redskaber, fx bogstav- og symbolsæt, der er beregnet til at lave skemaerne.

Der findes også kalendere med simpel opsætning, som kan være en god hjælp for dig, både til at huske aftaler, men også for at kunne mindes, hvad du lavede tidligere på ugen. De findes både i papirform og elektronisk, alt efter hvad du foretrækker.

Læs mere i guiden Kalendere og tidsplaner.

Tager du medicin, kan du bruge en doseringsæske, som hjælper dig med at holde styr på, om du har taget din medicin. Doseringsæsker er typisk delt op rum, der svarer til ugens syv dage og forskellige tidspunkter på dagen. Derudover kan du få medicinæsker med påmindelse, som giver dig besked enten visuelt, taktilt eller auditivt, når det er tid til at tage medicinen.

En tingfinder kan bruges til at finde nøgler eller andre mindre ting og sager, når du ikke selv kan huske, hvor du har lagt dem. Typisk afgiver den en lyd, som du kan følge, indtil tingen er fundet igen.

Hukommelsessvigt kan fx betyde, at du vil have svært ved at huske begivenheder og måske også navne og ansigter. Der findes forskellige produkter til erindring, fx talende fotoalbums, hvor du eller en anden kan indtale navne til dine billeder af familiemedlemmer, historier om ferier eller steder du har boet osv. Det kan også være nyttigt at have nogle genkendelige genstande, som du og dine nærmeste kan bruge til at sætte samtaler i gang.

Der findes hjælpemidler som kan stimulere hukommelsen, vække følelser eller virke beroligende, fx dukker eller tøjdyr med interaktive funktioner, lyde eller blød krop. Der findes også huskespil, puslespil, erindringskasser m.m.

# data[].attributes.attachment_link.title
Demens & hjælpemidler - Hjælpemiddelbasen

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjælpemidler kan i nogle sammenhænge lette vanskeligheder, som følger med at have sygdommen demens. Fx findes der produkter, som kan understøtte din hukommelse, forebygge utilsigtede hændelser eller bidrage til at give dig eller dine pårørende mere t

# data[].attributes.attachment_link.description
Mennesker med demens lever i nuet og kan sjældent huske, hvad de fik til frokost, endsige hvad der skete for 14 dage siden. Derfor kan spørgsmål ofte forvirre og gøre dem urolige eller fremkalde en følelse af mindreværd eller tristhed – for spørgsmål kræver, at man kan sammensætte et svar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En demenssygdom kan gøre det sværere at kommunikere. Det betyder, at vilkårene for samtalen ændrer sig. Derfor er det vigtigt at tilpasse kommunikationen, til den enkelte og til situationen.

Her kan du se 5 små videoer med veje til at skabe en god kommunikation.

1. Vær tålmodig og nærværende

En demenssygdom kan betyde, at dele af fortiden og forestillingen om fremtiden forsvinder, og tilstanden for et menneske med en demenssygdom kan være meget svingende fra time til time og fra dag til dag. Derfor er det vigtigt at være nærværende og møde personen med demens der, hvor han eller hun er i nuet. Tag bestik af situationen og se hvad, der kan lade sig gøre lige nu - på den måde kan I opleve gode øjeblikke sammen.

For vedkommende, som har en demenssygdom, kan det godt tage lang tid at få kontakt, afkode en sætning eller finde ordene, når man skal svare. Det er vigtigt at holde sig for øje, at man ikke kan forcere noget, men må udvise ro og tålmodighed i at vente og skabe kontakten. Til gengæld vil din indsats kunne gøre en stor og positiv forskel.

2. Udtryk dig kort og præcist

Når du taler med en person, der har en demenssygdom, er det vigtigt at tale roligt og venligt, bruge korte sætninger og kun stille ét spørgsmål ad gangen om emner, som personen med demens kan relatere til. Det kan også være nødvendigt at gentage spørgsmålet og omformulere det for at lette forståelsen. Her er det vigtigt at være tålmodig og undgå at blive frustreret, da det vil gøre personen med demens usikker.

Når du har sagt noget til personen med demens, er det en god idé at vente på svar eller være opmærksom på, om det sagte er blevet modtaget og forstået, før du fortsætter. På den måde kan du sikre dig, at personen er med, og at I følges ad i samtalen.

3. Brug kropssprog og øjenkontakt

Fordi en demenssygdom kan gøre det svært at opfatte og forstå sproget, læser personer med demens meget ud af dit kropssprog. Vær derfor opmærksom på at have et imødekommende kropssprog og lad tonen i din stemme, dit kropssprog, din mimik og dine hænder følge det, du ønsker at fortælle. Vis med kropssproget, hvad du taler om - peg fx i retning mod døren, hvis I skal ud, og vær generelt tydelig i dine bevægelser. Så hjælper du samtalen godt på vej.

Hav også opmærksomhed på at aflæse, hvad personen med demens udtrykker gennem sit kropssprog, så du kan møde vedkommende der, hvor han eller hun er. Mennesker med demens er forskellige og reagerer også forskelligt. Eksempelvis kan berøring både opfattes beroligende og truende, og nogle gange skal man måske være mere forsigtig og tilbageholdende, fordi det kan føles voldsomt, hvis man går for hurtigt frem. Aflæs derfor hele tiden, hvordan personen med demens reagerer på dit kropssprog, og mærk efter hvor tæt I kan være på hinanden under samtalen.

Det er vigtigt at få øjenkontakt, når du taler med en person, der har en demenssygdom, og lytte aktivt. Det gør vedkommende sikker på, at det er jer to, der taler, og han eller hun føler sig set og taget alvorligt. Her kan det også være en god idé at være fysisk i øjenhøjde, så I fx begge to står op eller sidder ned.

4. Undgå at irettesætte og skab god stemning

På grund af de skader på hjernen, en demenssygdom medfører, kan det blive svært at opfatte en besked, men også at handle på den. Det gør, at der let opstår misforståelser.
Når vi irettesætter en person med en demenssygdom, fordi vedkommende ikke kan huske tingene rigtigt eller igen og igen begår den samme fejl, er det ofte et forsøg på at holde fast i det, personen var engang. Men irettesættelserne skaber tit konflikter og store frustrationer for begge parter. Bliver vi ved med at irettesætte, kan det være med til at skabe vrede eller nedbryde den demenssyges selvbillede og i sidste ende vedkommendes selvværd.

Prøv i stedet at sortere de små ting fra, som er lige meget i den store sammenhæng, og øv dig i at give slip på, at det hele skal passe. Det er ikke vigtigt, om personen kan huske, hvilken dag det er, eller hvad vedkommende fik at spise i går. Det har ikke betydning for det gode samvær.

Du kan undgå diskussioner og konflikter ved at gå væk fra emnet og tale om noget andet. Fokusér på det, som personen har været god til, og mød personen med demens med respekt, værdighed og positiv bekræftelse - det styrker selvværdet og selvtilliden, som er under pres på grund af sygdommen.

Det kan være svært, og alle begår fejl. Men hvis du kan se, du har håndteret det forkert, så vær tålmodig - også over for dig selv - og prøv på en anden måde efter et øjeblik.

5. Brug musik, sang og dans

Hvis man på grund af sin demenssygdom har svært ved at udtrykke sig sprogligt, kan sang og musik bruges til at stimulere og skabe nogle stemninger. Det kan fx gøre én glad og opløftet eller berolige. Med musik kan I give mulighed for at være i den stemning, der er behov for. Musik kan også understøtte eller flytte nogle følelser, da man med en demenssygdom kan have sværere ved selv at komme ud af de følelser, man er i. Det kan også bruges til at fortælle noget om årstiden, fx julemusik, eller signalere, hvad tid på dagen det er - om man skal vækkes eller til at gå til ro.

Personer med demens vil ofte have problemer med at huske, hvad der lige er sket, men kan som regel godt huske langt tilbage. Sang, musik og dans kan derfor også bruges til at vække minder hos personen med demens. Du kan fx prøve at spille noget musik fra vedkommendes ungdom og se, hvad reaktionen er. Musiksmagen kan godt ændre sig, så det kan være, du skal prøve nye genrer af.

Hvis samværet er svært på grund af fremskreden demens, kan musikken være med til fylde samværet ud. Musik vækker følelser - det berører og bevæger, også selvom man har svært demens og ikke kan udtrykke sig sprogligt. Når du finder noget musik, som virker, så hold fast i det. Det kan give jer nogle gode stunder sammen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kommunikation og demens | 5 veje til gode kommunikation | Alzheimerforeningen - Alzheimer

# data[].attributes.attachment_link.description
Lær 5 effektive veje til god kommunikation med personer med demens. Få indsigt i tålmodighed, præcis tale, kropssprog, positiv stemning og brugen af musik.

# data[].attributes.attachment_link.description
I takt med at demensen skrider frem, forsvinder evnen til at beskæftige sig med relevante gøremål. Det er ikke længere muligt at finde ud af, hvad man nu skal gøre, fx skrælle kartofler, læse avis, lægge tøj sammen eller slå græsplænen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I takt med at demensen skrider frem, forsvinder evnen til at udføre helt almindelige hverdagsrutiner. Det kan være svært at forstå og samtidig være vidne til, at det tidligere så kompetente menneske ikke længere mestrer enkle opgaver som at barbere sig, børste tænder eller sætte sit hår.

Overblikket over den enkelte opgave, og 'brugsanvisningen' til at løse den, er væk, og mennesket med demens har brug for hjælp til at overskue og mestre situationerne.

For de pårørende kan dette være en svær balance, fordi det på den ene side er vigtigt, at mennesket med demens selv får lov til at udføre så meget som muligt og har værdigheden i behold, mens det på den anden side for de pårørende virker som om, at man skal bruge oceaner af tid på bare at vente og hjælpe til i situationen - tid, man føler, man ikke har til rådighed.

Vi giver derfor i de 8 korte film i denne kategori nogle bud på, hvilke samspilselementer der skal til for at gøre disse situationer værdige og rare at være i for begge parter, og vi kommer med forslag til, hvad man kan gøre, for at situationerne kan lykkes.

# data[].attributes.attachment_link.description
I takt med at demensen skrider frem, forsvinder evnen til at udføre helt almindelige hverdagsrutiner. Det kan være svært at forstå og samtidig være vidne til, at det tidligere så kompetente menneske ikke længere mestrer enkle opgaver som at barbere sig, børste tænder eller sætte sit hår.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs mere om sprogforstyrrelser ved frontotemporal demens her
Kommunikation ved moderat stadie af demens

Kommunikation ved svært stadie af demens

I det svære stadie af en demenssygdom vil kommunikationsevner blive stærkt reducerede, og personen er afhængig af at omgivelserne kommunikerer på en forenklet og meget tydelig måde. Kommunikationen i dette stadie er præget af:

Spejling

Guiding

Afledning

Kalibrering

Match

Marte Meo bygger på principper om kommunikation som støtte for udvikling. Metoden benytter sig af video-optagelser af det sociale samspil mellem fx personen med demens og personale. I Marte Meo tager man udgangspunkt i, hvad man gør godt. Og har fokus er på muligheder frem for begrænsninger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Evnen til at kommunikere reduceres, når man har en demenssygdom. Det er forskelligt, hvordan kommunikationsevner påvirkes afhængig af, hvilken demenssygdom personen har, og hvor fremskreden sygdommen er.

# data[].attributes.body
Fra videnscenterfordemens.dk.

De har værkstøjskassen.dk, hvor man kan samle inspiration til undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.title
Metoder til pleje og omsorg for mennesker med demens

# data[].attributes.attachment_link.description
Medicin kan i nogle tilfælde lindre symptomerne ved demens, men der findes ikke medicin, som kan helbrede demens. Derfor er pleje og omsorg en central del af behandlingsindsatsen for mennesker med demens.