# data[].attributes.body
Bitka kod Tannenberga (26. – 30. kolovoza) dogodila se 1914. godine, a u njoj se sukobilo Rusko i Njemačko carstvo. Ova bitka je jedna od prvih bitaka Prvog svjetskog rata. Ruske vojske su htjele zauzeti Königsberg. Na početku je bolje išlo Rusima. Vođe Ruskog Carstva su bili Aleksander Samsonov i

Paul von Rennenkampf. A Njemačkog Carstva Paul von Hindenburg i Erich Ludendorff. Ukupno je bilo oko 65 000 poginulih. Na kraju je pobjedila Njemačka vojska.

# data[].attributes.body
Galipoljska bitka (25. travnja 1915. – 9. siječnja 1916.) je jedna od najkrvavijih bitaka Prvog svjetskog rata. U ranu su zoru 42 tisuće turskih vojnika napale oko 17 tisuća ukopanih Australaca i Novozelanđana. Ljeto 1915. pretvorilo je Galipoljsku bitku u pravi rovovski rat. Borbe su bile kratkotrajne i iznenadne i odvijale su se širom poluotoka. Britanski je ministar rata lord Horatio Herbert Kitchener u studenom 1915. hitno obišao poluotok, a nakon što se osobno uvjerio u stanje vojnika, donosi odluku o evakuaciji. Evakuirano je 40 tisuća ljudi. Osmansko carstvo je ipak pobijedilo.

# data[].attributes.body
Bitka za Verdun (21. veljače - 18. prosinca 1916.) je bila najduža i jedna od najznačajnijih bitaka Prvog svjetskog rata. Sukobila se Francuska i Njemačko carstvo. Verdun je bio jako loše branjen, jer su topovi bili uklonjeni s okolnih tvrđava. Cilj nije bio samo zauzeti teren, već uništiti francusku vojsku kroz iscrpljivanje. Bitka za Verdun je poznata kao "Verdunski mlin za meso" ili kao "Meusin mlin", a postala je simbol francuske odlučnosti. U bitci je poginulo oko 250 000 vojnika, a oko 500 000 je ranjeno.

# data[].attributes.body
Bitka na Sommi (1. srpnja do 18. studenog 1916. godine) je jedna od največih bitaka Prvog svjetskog rata. U njoj su se sukobile UK i Francuska protiv Njemačkog carstva. Plan napada na Sommi vodio je šef stožera general Douglas Haig. ako nisu mogli poslati toliko vojnika kao što su namjeravali prije bitke, Francuzi su sudjelovali u napadu. Tenkovi su se po prvi puta koristili na Sommi. Dana 15. rujna, Britanci su poslali svoje novo, revolucionarno oružje. Ukupno je bilo više od 1 miliona ranjenih, poginulih i nestalih.

# data[].attributes.body
Bitka kod Kobarida ( 24. listopada - 19. studenog 1917.) bila je jedna od važnijih bitaka Prvog svjetskog rata. U njoj su se sukobile Njemačko carstvo i Austo-Ugarska protiv Kraljevine Italije. Cilj je bio prisiliti Italiju na povlačenje i izbaciti je iz rata.

Bitka je započela iznenadnim napadom, uz veliku topničku paljbu. Talijanska vojska je bila nespremna, loše vođena i brzo se počela povlačiti u kaosu. Bila je to velika pobjeda za Njemačku i Austro-Ugarsku, a težak poraz za Italiju. Ukupno je poginulo oko 60 000 ljudi.

# data[].attributes.body
Kolubarska bitka (16. studenog – 15. prosinca 1914.) je bitka Prvog svjetskog rata u kojoj su sudjelovale vojske Austro-Ugarske i Srbije. Austro-Ugarska je željela zauzeti Srbiju. Austro-Ugarska vojska je počela napad sredinom studenog 1914., probila je srpske linije i zauzela Beograd 2. prosinca.Srbi su napali krajem studenog i iznenadili protivnika – počelo je povlačenje Austro-Ugarske. Beograd je oslobođen 15. prosinca. Bilo je oko 50 tisuća poginutih.

# data[].attributes.body
Bitka kod Amiensa (27. studenog 1870.) U njoj su se borili Sjevernonjemački savez i Kraljevina Pruska protiv Treće Francuske Republike. Saveznici započinju iznenadni napad bez prethodnog bombardiranja. Brzo su probijene Njemačke linije. Pruska je pobjedila. Poginulo je oko 2500 vojnika.

# data[].attributes.body
Bitka za Ypres (1914..1917.) naziv je za više bitaka koje su se vodile oko grada Ypres. Prva bitka kod Ypresa je bila zadnja veća bitka tijekom prve godine Prvog svjetskog rata. Cilj bitke trebao biti uništenje obrambenih linija Antante. Antanta je ipak uspjela odnijeti pobjedu i zaustaviti njemački prodor. Druga bitka za Ypres izbila je 22. travnja 1915., a u njoj je Njemačka eksperimentalno koristila svoje novo oružje - bojni otrov. Tijekom bitke, Nijemci su izgubili oko 35 000 ljudi, a Antanta oko 60 000 ljudi. Treća bitka bila je jedna od najvećih bitaka Prvog svjetskog rata. Plan je bio da se napravi rupa u njemačkim linijama i da se napreduje do belgijske obale i zauzmu njemačke podmorničke baze. Kiša je na bojištu stovorila puno blata. Pobjedu su formalno odnijeli Britanci, Kanađani i Francuzi.