# data[].attributes.body
izbori su održani u svibnju 1990.

pobjedila Hrvatska Demokratska Zajednica, s Franjom Tuđmanom na čelu

# data[].attributes.body
od ideje do stvarne neovisnosti RH, kroz ključne događaje i procese

# data[].attributes.body
krajem 80-ih ruše se komunistički režimi u Europi

otvara se put demokratskim promjenama i u Jugoslaviji

# data[].attributes.body
krajem 80-ih godina Srbija pod vodstvom Slobodana Miloševića želi centraliziranu Jugoslaviju

Hrvatska i Slovenija žele veća prava i samostalnost jugoslavenskih republika

stvaranje novih nekomunističkih stranaka

# data[].attributes.body
kolovoz 1990.

pobunjeni Srbi u Hrvatskoj blokiraju ceste u Lici i Dalmaciji

# data[].attributes.body
dolazi do oružanih sukoba između hrvatskih snaga i srpskih pobunjenika

napadi se šire diljem zemlje

# data[].attributes.body
svibanj 1991.

93% Hrvata koji su izašli na referendum se izjasnilo za rješenje prema kojem Hrvatska kao suvremena država istupa iz Jugoslavije

# data[].attributes.body
25. lipnja 1991.

sabor RH proglašava neovisnost i izlazi iz SFRJ-a

# data[].attributes.body
1991. - 1995.

rat se stalno širi, JNA i srpske paravojne snage napadaju hrvatske gradove

hrvatski su gradovi pretrpjeli veliku ratnu štetu (Osijek, Vinkovci, Sisak, Karlovac, Zadar, Slavonski Brod, Gospić i Šibenik)

najveći sukobi bili su u Dubrovniku i Vukovaru

# data[].attributes.body
trajala od kolovoza do studenog 1991.

bitka je trajala 87 dana

hrvatski branitelji i civili branili su grad od daleko jačih protivnika

nakon bitke uslijedili mnogi ratni zločini

Vukovar je i dan danas simbol otpora, hrabrosti i patnje hrvatskoga naroda

# data[].attributes.body
(United Nations PROtection FORces/Zaštitne snage Ujedinjenih naroda)

u Hrvatsku su poslane snage kako bi nadzirale primirje i stvarale uvjete za mir

djelovali u zonama pod srpskom kontrolom

često, nažalost, nisu mogli spriječiti nasilje ni zaštititi civile

javnost ih je često kritizirala

# data[].attributes.body
Europska unija priznala je Hrvatsku kao nezavisnu državu 15. siječnja 1992., a SAD u travnju iste godine

Hrvatska je postala članica Ujedinjenih naroda 22. svibnja 1992.

# data[].attributes.body
iako nije bilo velikih sukoba, rat nije završio

srpske snage su i dalje držale skoro 1/3 hrvatskog teritorija (tzv. Republika Srpska krajina)

život u okupiranim područjima je bio jako težak

Hrvatska je u tim godinama jačala svoju vojsku

pripremala se za povrat izgubljenih područja

# data[].attributes.body
Hrvatska je u nekoliko velikih akcija oslobađala okupirana područja

Važne operacije:

- Maslenica (1993.), povezivanje juga i sjevera zemlje, omogućen promet jadranskom magistralom i gradnja pontonskog mosta na Masleničkom ždrilu, imala povoljan psihološki učinak

- operacije Čagalj, Tigar i Oslobođena zemlja (od svibnja do listopada 1992.), deblokiran Dubrovnik i oslobođen jug Hrvatske

- Oluja i Bljesak (1995.), odlučujuće bitke koje su promijenile tijek rata

# data[].attributes.body
trajala od 1. - 4. svibnja

oslobođena zapadna Slavonija

akcija je bila brza, precizna i uspješna

uvod u još veću operaciju-Oluju

# data[].attributes.body
4.-7. kolovoza 1995.

u srpnju su hrvatske snage ušle u Bosansko Grahovo i Glamoč i Knin se našao u poluobruču, što je otežalo obranu

Dan oslobođenja Knina 5. kolovoza 1995., danas se slavi kao praznik- Dan pobjede i domovinske zahvalnosti

do 7.8.1995. hrvatske su snage oslobodile Liku, Kordun, Banovinu i cijelu Dalmaciju

prekinuta dugogodišnja opsada Bihaća

glavni zapovjednik Zvonimir Červenko

# data[].attributes.body
potpisan je sporazum o mirnoj reintegraciji hrvatskog Podunavlja

omogućilo povrat ostatka okupiranih područja bez borbe

potpisan je 12. studenog 1995. u Erdutu, a provedba je trajala do 1998.

15. siječnja 1998. Istočna Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem ponovno su postali sastavnim dijelom RH

ostvarena teritorijalna cjelovitost bez novih žrtava i razaranja

Domovinski rat formalno završio, a Hrvatska je opet bila cjelovita

# data[].attributes.body
poginulo više od 8000 hrvatskih branitelja i negdje oko 7000 civila

više od 30000 ljudi je ranjeno, a mnogi su postali invalidi

mnogi vojnici i civili su odvedeni u zatočeništvo i niti danas ne znamo ništa o njima

jako teške psihičke posljedice ratnih stradanja

smanjenje broja stanovnika

# data[].attributes.headline
Ratna razaranja i gospodarske posljedice

# data[].attributes.subject
Ratna razaranja i gospodarske posljedice

# data[].attributes.body
počinjena ogromna materijalna šteta

ukupna ratna šteta se procjenjuje na 32,5 milijardi eura (240 milijardi kuna)

uništeno više od 200000 kuća i stanova

uništeno puno škola, bolnica, tvornica i crkvi

gospodarstvo je oslabljeno, turizam nestao, ljudi su gubili poslove

oporavak je bio spor, težak, a posljedice se osjećaju i danas