# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Las fronteras se cuentan entre las creaciones humanas más fascinantes. El punto exacto en el que elegimos diferenciarnos los unos de los otros tiene mucho de arbitrario y de maleable, y por eso mismo permite multitud de experimentos. También su representación gráfica: la forma geográfica del mundo es inmutable, pero su aspecto demográfico, económico, comercial o cultural varía enormemente sobre un plano en función de lo que deseemos representar. Tenemos ejemplos a paladas.

Uno muy interesante siempre se ocupa de los idiomas. Son miles los que pueblan la Tierra, pero sólo unos pocos son hablados por el suficiente número de personas como para trascender sus fronteras culturales y convertirse en herramientas comunicativas globales. Aquí también hay un buen grado de arbitrariedad y maleabilidad: tendemos a pensar en el inglés como la lingua franca internacional, la más grande, cuando la práctica numérica apunta hacia el chino. Su fuerza es poblacional, aunque cada vez más económica y cultural.

Dado que no hay mejor instrumento para comparar el verdadero tamaño de unas y otras comunidades lingüísticas, SMCP ha creado un mapa, recuperado por VisualCapitalist, donde las fronteras y las dimensiones del mapamundi quedan supeditadas al número de hablantes de cada idioma. El gráfico quizá no sea tan creativo como otros que hemos comentado en el pasado, pero sí más intuitivo y práctico: el peso del chino sobre el conjunto de hablantes globales es insoslayable, y empequeñece a los méritos del español y del inglés. También a los del hindú, un peldaño por debajo.

Por supuesto, conviene aclarar algo: el mapa sólo cuenta a los hablantes nativos en cada país del mundo. No a quienes utilizan el inglés como su segunda lengua. Como sabemos, el idioma anglosajón es el más estudiado en casi todos los puntos del planeta, hasta el punto de que hay trabajos específicos sobre el otro-idioma-más-hablado-o-estudiado al margen del inglés. Con todo y sumando únicamente a los nativos, su preponderancia es innegable: la importancia demográfica de Estados Unidos, sumadas a las pequeñas bolsas de hablantes que ofrecen Reino Unido, Australia, Canadá o Irlanda, lo ubican a la altura del español.

Un español que merece capítulo aparte. España, el país donde se originó y que lo exportó por medio mundo, suma en torno a 40 millones de hablantes nativos (primera lengua, recordemos, aunque en la práctica es la totalidad de la población). El puntal de la comunidad hispanohablante se encuentra en México, con más de 100 millones. Colombia, Argentina, Venezuela, Perú y Estados Unidos, fruto de la intensa inmigración latina, completan un lienzo muy diverso y con múltiples peculiaridades.

Dado que los tres principales son de sobra conocidos en todo el mundo, reviste más interés explorar al resto de grandes comunidades lingüísticas. Sorprende el tamaño del ruso, fruto no sólo de su población sino de su histórico dominio de gran parte de Asia y Europa del Este; también el tamaño del portugués, gracias al poderío demográfico de Brasil. Llama menos la atención el árabe, sin duda la lengua más atomizada: cuenta 242 millones de hablantes nativos repartidos en pequeñas naciones de igual tamaño (con la excepción de Egipto).

Varias lenguas son gigantescas única y exclusivamente dentro de la India. Al hindú podemos sumar el tamil (68 millones de hablantes), el telugu (74 millones de hablantes) o el marathi (71 millones de hablantes). El vietnamita, el coreano ( cada vez más atractivo gracias a sus éxitos culturales), el bengalí (82 millones en la India, 100 millones en Bangladesh) y el urdu (64 millones en la India, 10 millones en Pakistán) rellenan un cuadro fascinante. El alemán, el italiano y el francés se cuelan entre las esquinas de un tablero idiomático muy globalizado, pero en la práctica dominado por dos países (China y la India, pese a su atomización lingüística).
Imagen: SMCP
Super ofertas disponibles hoy

Lenovo IdeaPad Gaming 3

Gigabyte GeForce RTX 3060

Echo Dot, tercera generación

# data[].attributes.attachment_link.title
El verdadero tamaño de cada idioma del mundo, ilustrado en este estupendo gráfico

# data[].attributes.attachment_link.description
Las fronteras se cuentan entre las creaciones humanas más fascinantes. El punto exacto en el que elegimos diferenciarnos los unos de los otros tiene mucho de arbitrario y de maleable, y por eso mismo permite multitud de experimentos.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La tecnologia, la informàtica, la programació, la robòtica..., són conceptes que estan ja implícits a les vides dels nostres alumnes, fins i tot dels que comencen a l'Educació Infantil.

Les tecnologies per a l'aprenentatge i el coneixement (TAC) tracten de posar les tecnologies al servei d'una millora en els processos d'ensenyament - aprenentatge, d'avaluació i d'organització, que de forma quotidiana es desenvolupen a l'entorn, al centre i a l'aula.

A l'escola ja fa anys que destaquem la importància de l'ús de les TAC i dels recursos digitals per afavorir la millora de la qualitat dels processos d'ensenyament i aprenentatge, de la competència digital i dels resultats escolars. Tenint en compte la inclusió digital de tots el alumnes ha fet que anéssim realitzant una adaptació d'estructura i funcionament del centre.

Utilitzem les TAC integrades a la vida de l'escola a través de:

l'ús d'ordinadors a les aules

l'ús de la pissarra digital interactiva (PDI)

l'ús d'ordinadors portàtils de P3 a 6è

Préstec de tauletes i robots abella al CRP Alt Camp

Es va reestructurar l'aula d'ordinadors es van distribuir per les diverses aules. Aquest fet permet integrar plenament les tecnologies de la informació i de la comunicació al treball diari d'escola.

Aquest suport esdevé una eina molt valuosa que reforça i ofereix un plus de motivació al treball diari a través de diferents programes educatius com el JClic, l'EDU-365 i també es treballa el processador de textos, àudios d'anglès, per música, la creació de diapositives per fer exposicions temàtiques i diverses eines educatives i pedagògiques.

Aquests ens permeten fomentar i millorar la lectura, l'ortografia, el càlcul, la geometria, els problemes,...

(Per veure més imatges, cliqueu aquesta última)

# data[].attributes.attachment_link.title
Les TAC a l'escola! Aprendre i ensenyar amb tecnologies digitals

# data[].attributes.attachment_link.description
La tecnologia, la informàtica, la programació, la robòtica..., són conceptes que estan ja implícits a les vides dels nostres alumnes, fins i tot dels que comencen a l'Educació Infantil. Les tecnologies per a l'aprenentatge i el coneixement (TAC) tracten de posar les tecnologies al servei d'una millora en els processos d'ensenyament - aprenentatge, d'avaluació i d'organització, que de forma quotidiana es desenvolupen a l'entorn, al centre i a l'aula.

# data[].attributes.attachment_link.description
L’instrument d’avaluació forma part de les proves inicials per a alumnat nouvingut procedent d’altres sistemes educatius. Té com a destinataris tots els nois i les noies acabats d’arribar al sistema educatiu català. El model de prova va destinat a alumnat d’orígens múltiples, de 8 a 16 anys, amb el…

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Clubs de Lectura en Valencià. Entre Línies.

# data[].attributes.attachment_link.title
Clubs de Lectura en Valencià. Entre Línies.

# data[].attributes.attachment_link.description
«Clubs de lectura. Entre línies» és una campanya impulsada per la Fundació Bromera per al Foment de la Lectura per a motivar la creació i dinamització de clubs de lectura en valencià entre la població adulta en biblioteques, llibreries i Centres de Formació de Persones Adultes (CFPA).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El tàndem és una forma autònoma i intercultural d'aprendre llengües en parella, basat en dos principis fonamentals:

El principi de reciprocitat, pel qual les dues parts de el tàndem han de traure profit de la feina tot invertint per a cada llengua la mateixa quantitat de temps i treballant per a l'altre en la mateixa mesura.

El principi d' autonomia de l'aprenentatge,pel qual cadascuna de les parts es responsabilitza del seu procés d'aprenentatge, és a dir, cadascú determina quins són els objectius i els mètodes d'autoaprenentatge que podrien no ser els mateixos per a les dues parts de la parella tàndem. El company o companya que és l'"expert o experta" en la seua pròpia llengua i cultura pot atendre els desitjos de l'altre o l'altra, llegir, parlar de determinats temes, corregir errors, fer propostes de correcció, etc. Sense oblidar, però, que no és un professor o professora professional. Per tant, no s'hi pot esperar un treball sistematitzat de la llengua (regles gramaticals, entre altres), o que proporcione objectius d'aprenentatge, mètodes o avaluacions.

# data[].attributes.attachment_link.description
El tàndem és una forma autònoma i intercultural d'aprendre llengües en parella, basat en dos principis fonamentals: El principi de reciprocitat, pel qual les dues parts de el tàndem han de traure profit de la feina tot invertint per a cada llengua la mateixa quantitat de temps i treballant per a l'altre en la mateixa mesura.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pompeu Fabra

Amb motiu de la commemoració de l'Any Pompeu Fabra, el novè títol de la col·lecció "Parlem Tu i Jo" està dedicat a la figura del Mestre. Hi podeu llegir el conte El joc de les identitats, de Mònica Batet; el còmic La desaparició, d'Oriol Gracia Quera i Gemma Pauné, i tot de propostes per conversar sobre la vida i l'obra de Pompeu Fabra, un home familiar, compromès amb el país i la llengua, amant de l'esport i la muntanya, i enyorat de Catalunya.

La salut

A partir de la lectura del conte Selva endins, de David Vila i Ros, i del còmic Ikigai, de Marc Méndez, el vuitè quadern de la col·lecció "Parlem Tu i Jo" ens proposa un seguit d'activitats per conversar sobre diferents aspectes relacionats amb la salut.

Mou-te!

Mou-te! és el setè quadern de la col·lecció i té com a tema central la pràctica de l'esport. Compta amb la col·laboració de Xevi Sala Puig, que signa la narració, i de Toni il·lustració i David Vila, autors del còmic.

Mirant al cel

El sisè quadern de la col·lecció proposa parlar de la diversitat religiosa, el tema central de les activitats. En aquesta ocasió, la narració és obra de Vicenç Villatoro, i el còmic i les il·lustracions han estat creats per Albert Climent.

Tot tipus de famílies

Amb la família com a tema central, aquest cinquè quadern inclou un conte de Sònia Moll, un còmic de Marta Comas i tot de propostes per conversar i intercanviar opinions, coneixements i experiències.

Anem a casa?

A partir de la narració de Rafael Vallbona Les cases perdudes i el còmic La recerca, de Mercè Godàs, aquest quart quadern ens porta a Bucarest i ens proposa llegir i conversar sobre diferents aspectes relacionats amb les cases on vivim.

Ens entaulem?

El tema central d'aquest tercer quadern és el menjar i el beure. Conté un text de Ramon Solsona, un còmic de David Parcerisa i diverses propostes per conversar i intercanviar opinions, coneixements i experiències.

Tens temps? Què fem?

Segon quadern de la col·lecció, el tema central del qual és el temps lliure. Inclou un text de Joaquim Carbó i un còmic de Montse Batalla i Xevi Domínguez. S'organitza en cinc apartats amb propostes per conversar i intercanviar opinions, coneixements i experiències.

Viatgem pel món

Primer quadern de la col·lecció Un text de Josep M. Espinàs, un còmic de Giovanni Castro i propostes de lectures i activitats relacionades amb els viatges facilitaran i enriquiran el diàleg en les trobades de les parelles lingüístiques.

# data[].attributes.attachment_link.description
Amb motiu de la commemoració de l'Any Pompeu Fabra, el novè títol de la col·lecció "Parlem Tu i Jo" està dedicat a la figura del Mestre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Portfolio Electrónico (e-PEL +14) - Portfolio Europeo de las Lenguas - Iniciativas - Servicio Español para la Internacionalización de la Educación

# data[].attributes.attachment_link.description
Portfolio Electrónico e-PEL, Portfolio Europeo de las Lenguas, Erasmus+, Servicio Español para la Internacionalización de la Educación, Erasmus

# data[].attributes.headline
NOTES PER A LA COMUNICACIÓ AMB LES FAMÍLIES EN DIFERENTS IDIOMES

# data[].attributes.subject
NOTES PER A LA COMUNICACIÓ AMB LES FAMÍLIES EN DIFERENTS IDIOMES

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
XTEC - Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya

# data[].attributes.attachment_link.title
Notes per a la comunicació amb les famílies

# data[].attributes.attachment_link.description
Accedeix a " Educació en valors socials i cívics"

# data[].attributes.headline
AULA DIDÀCTICA DIÀSPORA MEDITERRÀNIA BORRIANA

# data[].attributes.subject
AULA DIDÀCTICA DIÀSPORA MEDITERRÀNIA BORRIANA

# data[].attributes.attachment_link.title
Fotos_activitat_taller Fotos_activitat_joc_drets_humans Fotos_taller_fake_news - Aula Didàctica Diàspora Mediterrània de Borriana - Innovación Educación - Generalitat Valenciana

# data[].attributes.attachment_link.description
Seguim amb les activitats de l'Aula Didàctica que donen a conèixer la problemàtica de les migracions a l'alumnat valencià. Al llarg del mes de maig el nostre taller sobre "Fake news, premsa i migracions" ha visitat Altea, Requena i Villar de l'Arzobispo entre altres localitats.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquesta pàgina pretén ser una guia per totes les persones que treballin amb nouvinguts, o vuguin conèixer algun aspecte relacionat amb l'acollida.

L'he feta amb la intenció de clarificar alguns aspectes confusos i donar eines que ajudin als mestres per facilitar la integració dels seus alumnes a l'aula.

És una web dinàmica que pretenc tenir en constant renovació. A l'apartat de links, aniré afegint webs que trobi interessants.

Si en veieu alguna que ja no està activa m'ho podeu avisar, gràcies!

Espero que us sigui útil. Feu-me arribar les vostres sugerències, consells ...

Web feta per Carme Vilar Ivern

Assessora LIC del Baix Penedès i Tarragonès

Tècnica-assessora del PEE del Vendrell

# data[].attributes.attachment_link.title
Llengua interculturalitat i cohesió social

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquesta pàgina pretén ser una guia per totes les persones que treballin amb nouvinguts, o vuguin conèixer algun aspecte relacionat amb l'acollida. Web feta per Carme Vilar Ivern Assessora LIC del Baix Penedès i Tarragonès Tècnica-assessora del PEE del Vendrell

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nombre del programa: Escolinos de Babel.

Ámbito geográfico: Oviedo.

Financiador: Ayuntamiento de Oviedo

Contenido: Escolinos de Babel es un proyecto que Accem desarrolla en colaboración con la Concejalía de Políticas Sociales del Ayuntamiento de Oviedo, para el apoyo lingüístico y socioeducativo a escolares de incorporación tardía de Educación Primaria que promociona la participación activa de toda la comunidad educativa en actividades de índole intercultural.

Actualmente se desarrolla en 5 colegios de la ciudad de Oviedo: CP Pablo Miaja, CEIP San Pedro de los Arcos, CP Bilingüe Ventanielles, CP Germán Fernández Ramos y colegio Nazaret, interviniendo con más de 130 niños y niñas de 20 nacionalidades.

Tras la experiencia de trabajo en los últimos años en los colegios ovetenses, desde Accem se valoró como imprescindible la participación e inclusión de que todas las personas que forman parte de la comunidad educativa, por lo que se desarrollan una serie de actividades complementarias como son clases de español, sesiones de bienvenida y talleres formativos de diferente temática en las que intervienen AMPAS, docentes, familias y otras entidades e instituciones.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nombre del programa: Escolinos de Babel. Ámbito geográfico: Oviedo. Financiador: Ayuntamiento de Oviedo Contenido: Escolinos de Babel es un proyecto que Accem desarrolla en colaboración con la Concejalía de Políticas Sociales del Ayuntamiento de Oviedo, para el apoyo lingüístico y socioeducativo a escolares de incorporación tardía de Educación Primaria que promociona la participación activa de toda la comunidad educativa en actividades de índole intercultural.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A continuació s'exposen les activitats d'acollida de l'alumnat per conèixer la metodologia ABP+Scrum dels dos darrers cursos lectius.

Dinàmica de grup

Per trencar el gel es fa una dinàmica de grup, fent jugar els alumnes, de manera que així trenquin el gel i estiguin més oberts a relacionar-se. Després d'aquesta dinàmica es formaran grups i es realitzarà l'activitat ABP inicial.

Activitat ABP

Dividits en grup se'ls planteja un cas programat per al primer matí del curs. Cada grup té un enunciat diferent, el qual consisteix en preparar una sèrie de preguntes per guanyar un concurs. Al final del matí cada grup ha de presentar a la resta les respostes que ha trobat. Un exemple d'enunciat és:

Esteu participant en un concurs i per poder guanyar heu de contestar a les següents qüestions. Les respostes només seran vàlides si van acompanyades de les indicacions que calgui per a que algun altre pugui trobar la solució (fórmula utilitzada, url consultada, raonament lògic...) i del seguiment del treball en grup. Al final haureu de contestar a les qüestions davant del públic. Qualsevol membre del grup ha de poder contestar qualsevol qüestió!!

¿Quina altura té un arbre, que és 2 metres més curt que un fanal d'altura triple que la de l'arbre?

Si un producte val 1000 iens, quant val aquest mateix producte en euros?

Endevina, endevinalla, quin és l'animal que pon a la palla

Donar l'equació de la recta que passa pels punts (1, 3) i (-2, 7)

La sessió està planificada segons el següent cronograma:

L'enunciat inclou els diferents apartats que han de completar els grups, amb espais per emplenar en cada apartat: Acords inicials, Pluja d'idees, Objectius d'aprenentatge, Pla de treball, Diari d'incidències, i el Treball, en format paper.

Es planteja un cas ABP per treballar continguts previs bàsics i al mateix temps recordar el funcionament de la metodologia ABP i Scrum, utilitzant Moodle, eines multimèdia i l'eina KanbanFlow. L'enunciat demana els documents amb el format que els alumnes ja coneixen del curs anterior. Com exemple, l'enunciat per a 2n de DAW és el següent:

Heu de dissenyar i planificar el desenvolupament d'una petita web de tema lliure.

No heu de codificar-la!

Tingueu en compte els següents punts:

Cal tindre un servidor web local per a proves privades.

Cal accés a un servidor de hosting real per a proves públiques.

Decidir l'entorn de desenvolupament que usarem.

Recordar HTML/CSS a nivell bàsic de 1er i pensar quins fitxers .html i .css deuríem programar.

Ús de llenguatge PHP a nivell teòric: per a quines funcionalitats podria servir a la vostra web?

Ús de llenguatge Javascript a nivell teòric: per a quines funcionalitats podria servir a la vostra web ?

Ús de MySQL a nivell teòric: per a quines funcionalitats podria servir a la vostra web ?

L'alumnat disposa de 6 hores per realitzar el cas, distribuïdes de la següent manera:

A l'alumnat se'ls recorda que per arribar a la solució s'han de preguntar: què sabem? què volem aprendre? què fem per resoldre allò que no sabem i hem d'aprendre?

En cada activitat del cas els alumnes treballen de forma semblant a la que ja han treballat a 1r. A diferència del cas inicial de 1r, en què es lliuren els resultats de cada activitat en paper, en aquesta activitat inicial es lliuren els documents a Moodle, amb el format que ja coneixen per al nom del document i amb el contingut acordat. Així, han de lliurar el següent:

Dinàmica de grup

Com en el curs anterior, per trencar el gel es fa una dinàmica de grup, fent jugar els alumnes, de manera que així trenquin el gel i estiguin més oberts a relacionar-se. Després d'aquesta dinàmica es formaran grups i es realitzarà l'activitat ABP inicial.

Activitat ABP

Els alumnes, organitzats en grup, han de treballar en un cas. Aquest cas difereix del de l'any anterior. El plantejament, en comptes de plantejar la resolució de preguntes en un concurs, és proposar una situació hipotètica que provoqui més implicació en els alumnes, més motivadora. L'enunciat és el següent:

En la darrera reunió de l'associació d'antics alumnes de l'institut, de la que formem part, vàrem decidir que faríem un viatge fora de la comunitat europea cada 2 anys, ja que aquest és un somni que compartim la majoria. També vam decidir que buscaríem formes d'organitzar-nos treballant en petits grups de 3 persones, ja que pensem que així podrem tirar endavant totes les idees que se'ns acudeixen, perquè moltes vegades aquestes idees es queden sense fer.

Concretant sobre el viatge, vam acordar que:

El primer viatge la farem el mes de Juliol de 2018,

començarem a organitzar-nos avui, durant una sessió que durarà 2 hores i mitja,

durant tot el temps de preparació, deixarem anotades les idees principals que ens serveixin per a organitzar els viatges dels propers anys,

Concretant sobre la forma d'organitzar-nos, vam acordar que:

Aprofitarem la sessió d'avui per valorar com ens va una metodologia de treball en grup que alguns de nosaltres utilitzàvem en classe, i que s'anomena ABPOP (Aprenentatge Basat en Problemes O Projectes).

L'activitat s'organitza segons la següent taula:

La proposta per al curs vinent és la mateixa per al primer dia que la del curs 2017-2018. L'alumnat haurà de realitzar una introducció a la metodologia a partir d'un cas pràctic no relacionat amb els continguts del cicle però, sobre un problema que es poden trobar a la vida real i que pugui captar el seu interès. Addicionalment, perquè l'alumnat es familiaritzi amb la metodologia de treball, es proposa destinar la primera setmana lectiva a treballar-hi tot utilitzant les eines TIC i TAC que seran d'ús habitual durant el curs.

La cronologia seria la següent:

# data[].attributes.attachment_link.title
Acollida i adaptació de l’alumnat - Propostes del grup de treball

# data[].attributes.attachment_link.description
A continuació s’exposen les activitats d’acollida de l’alumnat per conèixer la metodologia ABP+Scrum dels dos darrers cursos lectius. Activitat 1
Dinàmica de grup
Per trencar el gel es fa una dinàmica de grup, fent jugar els alumnes, de manera que així trenquin el gel i estiguin més oberts a

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eva ha dit:

Hola Guida,

Em dic Eva Gómez Pau i aquest darrer hivern he cursat el màster de formació del professorat a la UIB a Alaior.
Durant l’hivern he emprat molt la teva pàgina i els teus materials. Expressar la meva admiració en tot el teu treball. Dins del procés de fer el màster, m’he trobat bastant “aïllada”. Ho dic per la metodologia en com es fan les classes tant al màster com en els centres, jo vaig fer les pràctiques a l’institut d’Alaior al departament d’economia.

La meva experiència com a docent és molt breu: classes particular d’angles i classes de català i castellà a l’escola d’adults de parla sueca a Hèlsinki. Però la meva experiència com a alumne es la que m’ha marcat més: Fer l’EGB en una escola activa catalana (de 1975-1985) i estudiar el grau de ” international Business” a la politècnica de Hèlsinki seguin la metodologia Problem base learning (ABP). Ha fet que la meva proposta per fi de màster sigui com adaptar un currículum de formació professional (guia i informadors d’activitats turístiques) – de moment no tinc el meu grau de Finlàndia homologat així que sols puc entrar en llistes pels meus estudis de turisme.

T’escric ja què m’agradaria molt poder coneixe’t colca dia. Xerrar amb tu de com planteges les programacions i com no escoltar les teves experiències.

Moltes gràcies Guida.
Salutacions,
Eva Gómez Pau

# data[].attributes.attachment_link.description
Em dic Eva Gómez Pau i aquest darrer hivern he cursat el màster de formació del professorat a la UIB a Alaior. Durant l'hivern he emprat molt la teva pàgina i els teus materials. Expressar la meva admiració en tot el teu treball. Dins del procés de fer el màster, m'he trobat bastant "aïllada".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El (ABP) es una de las metodologías activas más populares entre los docentes innovadores que quieren mejorar el proceso de enseñanza-aprendizaje. Y es que Aprendizaje Basado en Proyectos convierte a los estudiantes en protagonistas de su propio aprendizaje y logra que aprendan haciendo: por eso, a la hora de programar cada una de las actividades, los docentes necesitan definir muy bien qué objetivo persiguen y qué materiales deben elaborar.

ABP (Aprendizaje Basado en Proyectos)

Para que sea un auténtico ABP se tiene que dar una condición imprescindible: la transversalidad de los contenidos. "Se trata de aunar varias asignaturas para trabajar un tema común durante el mismo periodo de tiempo, y aunque cada docente trabajará sus contenidos con sus actividades, entre todos elaborarán el producto final", explican desde el (Madrid).

La flexibilidad de esta metodología, y su capacidad para conectar saberes de diferentes ramas, favorece su uso en cualquier asignatura, ya sea combinando un número determinado o utilizando todas en su conjunto. La clave está en saber relacionar contenidos entre sí y ayudar al alumnado a encontrar esta relación para construir su conocimiento. "Los ABP interdisciplinares han demostrado que, además de contribuir de forma horizontal a la adquisición del aprendizaje, éste resulta más significativo, atractivo y eficaz si intervienen materias que podemos creer que no comparten contenidos a priori", añade , profesor de Lengua y Literatura en los de Madrid.

Comenzar desde Infantil

Para introducir el Aprendizaje Basado en Proyectos en el aula, es recomendable hacerlo lo antes posible para que los estudiantes se vayan familiarizando con la metodología y formas de trabajo. Por ejemplo, en el Colegio CEU Jesús María de Alicante empiezan desde Educación Infantil y continúan hasta Bachillerato.

En este centro, el trabajo cooperativo (en el que se enmarcan sus proyectos ABP)
respeta las particularidades de cada alumno, lo que favorece la riqueza de experiencias, el trabajo en grupo y la posibilidad de que los unos aprendan de los otros. De hecho, la práctica de estas dinámicas cooperativas les ha permitido descubrir que los estudiantes se ponen en el lugar de sus compañeros. "También están aprendiendo a planificar actividades y organizar tareas, a tomar decisiones y a negociar acuerdos, a ejercer un liderazgo compartido o comunicarse de manera clara y eficaz", comenta el docente Eduardo Prieto Mata.

El Colegio Senara también cree que hay que introducir el ABP lo antes posible para sentido trabajar materias sin relacionarlas entre sí. De la misma opinión es Noelia Pedrosa, del que los alumnos aprendan que el saber no se divide o que no tiene ningún de Aranda de Duero (Burgos). Para esta docente, el ABP se adapta a cualquier etapa educativa aunque destaca los beneficios de potenciarla desde los primeros años: "De este modo, la escuela conduciría al alumnado hacia una forma de aprendizaje de vida a través de la observación, la manipulación y la investigación", señala.

Principales beneficios del ABP

Desarrollo del pensamiento crítico, mayor motivación e integración, mejora de habilidades sociales, capacidad para integrar en la vida real los conocimientos aprendidos, aprendizaje autónomo, creatividad, espíritu autocrítico, emprendimiento ...

Los beneficios asociados al ABP son diversos y en esta lista se incluyen también otros que serán de ayuda para los alumnos como, por ejemplo, decidir qué información necesitan para su proyecto, establecer relaciones entre conceptos, o hacer un buen uso del lenguaje oral cuando debaten y exponen sus ideas al resto de la clase. "Los estudiantes van a aprender competencias y capacidades que les acompañarán a lo largo de su vida, alimentando una mochila personal que va más allá de los propios contenidos curriculares o el manejo cognitivo de unos conceptos", apunta Azucena Esteban, docente en el de Fromista (Palencia).

Por otro lado, la metodología ayuda a mejorar la relación de los compañeros a nivel de grupo y a saber gestionar la gran cantidad de información y de datos que fuentes como Internet ponen a su disposición. "Hay que hacerles conscientes de que tan importantes como los contenidos son los procesos relacionados con la adquisición del conocimiento. Si no se ofrece y consigue una visión compartida, fallamos en la esencia de una metodología que defiende un conjunto de aspectos que conforman su personalidad e inteligencia de forma significativa", sugiere Hernández.

Los estudios realizados sobre el ABP son una buena fuente para conocer procesos
cognitivos y determinar qué destrezas y habilidades potencia este método; sobre CEIP Los Pinos de San Pedro del Pinatar
todo en el caso de los procesos de orden superior o de pensamiento complejos. "Si los comparamos con los modelos de aprendizaje tradicional, el pensamiento crítico, la creatividad, la capacidad de planificación y ejecución, y la toma de decisiones consiguen resultados mucho más satisfactorios", concluye Marina Tristán, jefa de estudios y docente en el (Murcia).

# data[].attributes.attachment_link.title
ABP en el aula: qué es el Aprendizaje Basado en Proyectos

# data[].attributes.attachment_link.description
ABP en el aula: explicamos en qué consiste la metodología del Aprendizaje Basado en Proyecto, cómo llevarla al aula y sus beneficios.

# data[].attributes.attachment_link.title
Atenció a la diversitat des d'una perspectiva inclusiva

# data[].attributes.attachment_link.description
Avís legal. Utilizamos cookies para asegurar que damos la mejor experiencia al usuario en nuestro sitio web. Si continúa utilizando este sitio asumiremos que está de acuerdo.Acceptar / Aceptar Aviso legal .

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Clubs de Lectura en Valencià. Entre Línies.

# data[].attributes.attachment_link.title
Clubs de Lectura en Valencià. Entre Línies.

# data[].attributes.attachment_link.description
«Clubs de lectura. Entre línies» és una campanya impulsada per la Fundació Bromera per al Foment de la Lectura per a motivar la creació i dinamització de clubs de lectura en valencià entre la població adulta en biblioteques, llibreries i Centres de Formació de Persones Adultes (CFPA).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Voluntariat i acolliment lingüístic

Recursos per a persones nouvingudes

20 Contes comptats. Recull multilingüe de contes i llegendes per escoltar en català i en els respectius idiomes

4cats. Vídeos per a facilitar la comprensió del català (Institut Ramon Llull)

A la residència en català. Guia de conversa perquè els professionals de les residències de gent gran incrementin la capacitat comunicativa en català

Agendimmigració.cat. Congressos, actes i formació de la Direcció General per a la immigració

Alumnat nouvingut. Recursos del Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya

Amb el català, fem pinya. Recull d'experiències del procés d'arrelament en el qual la llengua catalana hi té un paper vertebrador com a llengua pròpi

Aula d'acollida de l'IES Antoni Cumella de Granollers

Aula d'acollida de l'institut La Serreta de Rubí (recull de recursos)

Benvinguts a Catalunya (fulletó en diversos idiomes per donar a conèixer la llengua i cultura catalanes als turistes)

Benvinguts a la UdG. Itineraris de supervivència lingüística per a estudiants nouvinguts

Català inicial + alfabetització. Una experiència d'afabetització d'adults

Català inicial. Programa d'acollida (quadern de l'alumne)

Català per a no catalanoparlants (La Calaixera)

Cercador de recursos per a l'acolliment lingüístic

Col·lecció de guies de conversa universitària en diferents idiomes

Comencem a parlar, des de diversos idiomes. Materials per a l'acolliment lingüístic

Converses. Audiovisual sobre la importància del manteniment de la llengua pròpia a Mallorca

Els nous catalans. Una mirada còmplice a la immigració (programa de RTVE)

Equip Eina d'Interculturalitat, Normalització i Acollida de Menorca

Espai Avinyó de Barcelona. Per al foment de l'ús social de la llengua catalana i el coneixement històric i cultural de la ciutat

Guia pràctica d'acollida lingüística (Plataforma per la Llengua)

Guies d'acollida lingüística (romanès, àrab, panjabi, rus, urdú i filipí)

Guies de conversa universitària català-anglès-francès-espanyol-etc (app)

I tu, quin rol jugues? Guia d'actituds lingüístiques

Intercanvis lingüístics. Servei de Llengües Modernes de la Universitat de Girona

Les llengües de la meva vida. Autobiografies lingüístiques en línia

LingCat. Informació sobre llengua catalana per a participants en programes d'intercanvi

Linguàrium. Vídeos de 5 minuts sobre experiències de persones nouvingudes envers la llengua catalana

Mapa de les llengües. La diversitat lingüística dels territoris de parla catalana

Mirades i veus del català. Exposició per desfer tòpics i estereotips referits a les persones immigrades i l'aprenentatge del català

Mou-te en català. Materials didàctics de llengua catalana per a persones nouvingudes adultes

Onescat. Curs de català inicial per ràdio

País de paraula. Les llengües dels catalans en la terra del català

Parla.cat. Curs de català en línia

Parlem català? Vídeos sobre l'acolliment lingüístic editats per Òmnium Cultural d'Igualada

Parlem Tu i Jo. Col·lecció de textos per facilitar el diàleg i la conversa entre voluntaris lingüístics

Programa Karakia de TVC. Vídeos per conèixer, a través de la cuina, diferents comunitats culturals que conviuen a Catalunya

Situa't i practica. Tallers de l'AMIC-UGT per llançar-se a parlar el català

Speakc@t. Curs de català de supervivència

Tallers d'Acollida Lingüística i Cultural (TALC). Eina per a persones que ensenyen el català de forma oral

Tàndem lingüístic a la UdG (vídeo d'estudiants de Polònia, Bèlgica, República Txeca i Romania)

Tàndem lingüístic a la UdG (vídeo d'estudiants d'Itàlia, Hongria, República Txeca, Polònia, Bèlgica i País Basc)

Tot un món. Programa de TVC sobre els nouvinguts que conviuen a Catalunya

Veu Pròpia: Nous catalanoparlants a favor del català

Vivim junts. Materials per aprendre català i guia didàctica

Programes de voluntariat

Històries del català. Recull de testimonis que trenca el tòpic respecte que els estrangers no aprenen el català

Junts. Grups de conversa de català inicial per a l'acolliment lingüístic

Parla Català.org (Eina per fer voluntariat lingüístic a través d'internet)

Voluntariat pel valencià

Voluntariat per la llengua

Voluntariat per la llengua a les comarques gironines

Xerrem. Grups de conversa per a facilitar l'acolliment lingüístic

Tornar

# data[].attributes.headline
ANNA MARZÀ PLURILINGÜISME I MULTICULTURALITAT

# data[].attributes.subject
ANNA MARZÀ PLURILINGÜISME I MULTICULTURALITAT

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Si seguiu l'actualitat en recerca sociolingüística, segurament us haureu adonat que hi ha un concepte que en els darrers anys ha aparegut amb molta freqüència a presentacions de congressos, articles i llibres. És una nova etiqueta per a un fenomen que coneixem de primera mà: la manera com les persones emprem els recursos lingüístics de què disposem en les diferents llengües que coneixem. Em direu que parlo de... bilingüisme, oi? Si fos així, no hi hauria d'haver res de nou, perquè del bilingüisme ja fa segles que se'n parla. Doncs, deu ser diglòssia. Això ja fa temps que surt als temaris de secundària i batxillerat. No. Doncs deu ser code switching o canvi de codi? Tampoc. El terme que s'ha posat de moda és... translanguaging, que en català podem dir transllenguar o transllenguatge (TL). En aquest article reprenc la discussió que ja vam tenir al CUSC (Centre de Recerca en Sociolingüística i Comunicació de la UB) el maig del 2017 per centrar-me, aquí, en la definició del terme i algunes de les crítiques que ha rebut a l'hora d'integrar-lo dins de la didàctica de les llengües i, en concret, de les minoritzades.

El terme translanguaging fa referència a l'ús de més d'una llengua en les interaccions dels parlants. Per exemple, en el fragment següent veiem com la mestra i l'alumne fan servir el castellà i l'anglès durant una sessió de ciències en una classe de 4t de primària d'una escola dels Estats Units (conversa extreta de Lyster, 2019, que l'extreu de Garza & Arreguín-Anderson, 2018):

-Mestra: Se va formando, pero está pulida con una máquina especial y ésta todavía no. Ahora vamos a buscar otra. Búscame una roca de la que están pulidas que sea del mismo tipo.
-Alumne: Yeah! Esa... No! This one.
-Mestra: No. Try to find another one. Bus ca otra que sea el mismo tipo, a ver.
-Alumne: This one.
-Mestra: ¿Cómo ves que es similar? Obsérvalas con cuidado. ¿Tú crees que es esa? Podría ser, ¿verdad?
-Alumne: Yeah.

Als ulls d'un profà en sociolingüística, podria semblar que simplement els interlocutors 'barregen' les llengües o que es fa servir una llengua quan no se sap com dir alguna cosa en l'altra llengua, però la realitat és més complexa. De fet, la definició simplificada que he donat a dalt sobre què és el translanguaging o TL ('l'ús de més d'una llengua en les interaccions dels parlants') no és pas la que defensen els estudiosos d'aquest fenomen, que el defineixen de la manera següent:

'Un enfocament sobre l'ús del llenguatge, el bilingüisme i l'educació dels bilingües que considera les pràctiques lingüístiques dels bilingües no en el sentit de dos sistemes lingüístics autònoms, tal com s'ha fet tradicionalment, sinó en el d'un sol repertori lingüístic amb trets que s'han construït socialment com a pertanyent a dues llengües diferents'. García & Wei (2014, p. 2) (traducció de l'autor)*.

Una de les principals característiques de l'enfocament transllenguador és que les llengües amb nom (les que tenen un nom concret, per exemple, català, castellà, anglès...) no existeixen en si, sinó que són una construcció social. Per als defensors del transllenguatge, els parlants no tenen les llengües separades a escala semiòtica, sinó que compten només amb un sol sistema global dels diferents recursos lingüístics. És a dir, els parlants plurilingües no separen les llengües sinó que les usen de manera híbrida i com un sol sistema. Queda clar que la perspectiva del transllenguatge s'allunya de les perspectives psicolingüístiques que ens permeten veure en un escàner si hi ha diferents parts del cervell activades, atès que se centren en la interacció dels parlants en contextos socials concrets i en les accions dels parlants. A partir de l'observació de tals contextos es pot observar, doncs, que els parlants fan ús dels diferents recursos (o llengües amb nom) de què disposen. Una part necessàriament polèmica de l'enfocament transllenguador és sens dubte la negació de l'existència de les llengües amb nom ( named languages), que queden substituïdes pels 'recursos lingüístics del repertori dels parlants'.

Potser penseu que això que s'acaba de descriure és el que s'ha anomenat canvi de codi o code switching. El mateix Li Wei, un dels pares del terme, aclareix la diferència en una entrada al bloc que té el títol il·lustratiu de 'Translanguaging and Code-Switching: what's the difference?' Per Wei (2018), el transllenguatge i el canvi de codi són conceptes diferents i l'un no substitueix l'altre, sinó que van associats a diferents mirades i enfocaments de recerca. A grans trets, les diferències que esmenta Wei (2018) es poden resumir així:

Canvi de codi (code switching-Fa referència a l'alternança entre llengües.
-L'alternança es dóna dins d'un episodi comunicatiu (conversa, correu-e).
-L'alternança es dóna en llocs concrets de l'episodi comunicatiu. La recerca lingüística ha demostrat que els llocs on hi ha canvi de codi vénen determinats per regles lingüístiques i interaccionals.
-L'anàlisi basada en el canvi de codi consisteix a identificar les llengües involucrades i a fer una anàlisi estructural o funcional per a examinar les finalitats lingüístiques i no lingüístiques del canvi d'una llengua a una altra.

Transllenguatge
-El transllenguatge no és un objecte per a identificar i analitzar. És un procés per a la construcció de significat.
-El focus del transllenguatge és en la manera com els usuaris de llengües fan servir diferents recursos semiòtics, cognitius i lingüístics per crear significat.
-Les llengües (amb nom) en si mateixes no existeixen, però esdevenen rellevants quan l'usuari les manipula de manera deliberada. Per això, el TL busca anar més enllà dels límits entre llengües amb nom.

Si tornem a l'exemple de més amunt entre la mestra i l'alumne, una anàlisi basada en el canvi de codi identificaria dues llengües (amb nom), l'anglès i el castellà, i intentaria explicar per què es fa el canvi i on es fa el canvi. Des d'una perspectiva de transllenguar no s'identifiquen les dues llengües, sinó que es parla dels recursos que empren els usuaris i que tenen a la seva disposició i com aquests recursos els permeten co-construir un significat. Potser pensareu que les diferències no són gaire grosses, però penseu en les implicacions didàctiques que tenen tots dos enfocaments: en l'un, les llengües queden del tot separades i se'n fa una anàlisi més aviat lingüística, mentre que en l'altra les llengües queden integrades i els recursos lingüístics s'analitzen d'una manera més holística, tenint en compte aspectes d'identitat, interacció, estratègia comunicativa, etc.

El translanguaging en l'àmbit educatiu a Catalunya no és del tot nou, encara que potser l'ús del terme no està gaire estès en la comunitat educativa. La idea de combinar diferents llengües va associada al tractament integrat de llengües (i continguts) que ja fan a diferents escoles i instituts de secundària, on els docents es coordinen per tal de no repetir continguts o per treballar-los de manera integrada des de les àrees de català, castellà i llengua estrangera. Ara bé, les experiències de tractament integrat de llengües solen partir de la separació de les tres llengües, que no és el que defensa l'enfocament dels translanguaging en sentit estricte. L'enfocament de tractament de llengües i continguts és al centre del model lingüístic del sistema educatiu de Catalunya (Departament d'ensenyament, 2018):

'El tractament integrat de llengües (TIL) és una proposta metodològica basada en l'enfocament comunicatiu de l'ensenyament de les llengües i aplicable a situacions d'aprenentatge en què coexisteixen diferents llengües. El TIL proposa un treball col·laboratiu entre el professorat de les diferents llengües de l'escola a partir de tots els elements que aquestes llengües comparteixen i facilita el desenvolupament competencial de l'alumnat, un aprenentatge actiu, més profund i significatiu, vehiculat a través de totes les llengües. Amb aquest enfocament es promou un ensenyament de les llengües des de principis metodològics comuns amb l'objectiu de facilitar la transferència de coneixements entre les llengües.' (p. 22)

I quan es parla dels principis bàsics per a l'ensenyament de llengües s'hi inclou el principi següent:

'Aprofitar el potencial didàctic de les pràctiques d'alternança de codi ( transllenguatge). Activitats de transllenguatge com ara la lectura de textos en una llengua i la discussió oral sobre els continguts d'aquests textos en una altra llengua, les activitats de transformació intra o interlingüística (d'una tipologia textual a una altra, d'un discurs oral a un d'escrit o a la inversa, d'una tipologia textual a una altra, etc.) promouen un aprenentatge més profund de la matèria' (p. 23, negreta nostra).

Com es pot observar, al document sobre el model lingüístic s'identifica el transllenguatge amb el canvi de codi, cosa que ja hem esmentat que no és exacta, però, amb tot, l'esperit del transllenguatge és present al document.

Com passa sovint amb l'aparició d'un nou concepte, es pot caure en diverses posicions: acceptar-lo a ulls clucs, reflexionar sobre què aporta de nou o rebutjar-lo. Per la quantitat d'obres que esmenten el poder transformador del translanguaging semblaria que hi ha hagut una tendència a acceptar-ho a ulls clucs, però recentment han aparegut veus reflexives del món de l'educació i la immersió lingüística en llengües minoritàries que posen en qüestió o refinen alguns dels aspectes del TL ( Cenoz & Gorter, 2017; Jaspers, 2017; Llompart et al., 2020; Lyster, 2019; Vallejo & Dooly, 2020). Les crítiques o advertències al voltant del concepte es poden resumir en quatre:

Primer, el concepte de TL ha quedat quasi desdibuixat, és a dir, en els darrers anys s'ha emprat de tantes maneres, tot i que no contradictòries, i s'ha (re)definit tants cops, que avui dia no se sap ben bé què és i què no és TL. Jaspers (2017) va més enllà i argumenta que alguns defensors del TL en són tan fanàtics que quasi arriben a imposar el caràcter transformador del TL, de manera semblant com s'acusa els defensors del monolingüisme quan imposen la seva visió.

Segon, a l'hora d'implementar canvis en l'ensenyament de llengües cal tenir molt en compte el context sociolingüístic escolar i, en concret, les relacions d'estatus i poder de les diferents llengües que hi intervenen (Cenoz & Gorter, 2017; Llompart et al., 2020; Lyster, 2019). Per exemple, Lyster (2019) critica la pedagogia translingüística aplicada sense miraments. Argumenta que la pedagogia transllenguadora pot funcionar en contextos en què els alumnes que tenen una llengua minoritària aprenen en una llengua majoritària que no és la llengua de la llar, però adverteix que aquest no és el cas per a tots els casos d'educació multilingüe. En concret, la pedagogia TL en el context francòfon canadenc pot fàcilment derivar cap a un major ús de l'anglès en contextos en què es fan esforços perquè els infants aprenguin aquesta llengua i una d'estatus menor (francès, per exemple). El perill que esmenta Lyster és el mateix que pot succeir en el cas català.

Tercer, l'enfocament TL no coincideix amb principis assentats de la pedagogia de la immersió, molts d'ells basats en recerca en adquisició de llengües (Lyster, 2019). En concret, la recerca empírica en adquisició de llengües ha mostrat que un focus exclusiu en el significat no porta a l'adquisició de les formes lingüístiques. A més, la recerca ha mostrat que l'aprenentatge de noves formes i significats requereix un esforç de processament lingüístic (aprendre dues llengües no surt de manera gratuïta). En aquest sentit, si cada cop que un infant intenta parlar en una L2 fa servir la L1, no garantirem l'esforç en processament de la llengua i és probable que no s'aprengui la L2. La pedagogia TL, a més, sol posar molt d'èmfasi en la comprensió i molt poc en la producció, però és ben sabut que per aprendre una L2 és molt important empènyer els alumnes a produir-la. Finalment, els resultats empírics que defensen la no-separació de llengües (puntal de la pedagogia TL) són pocs comparats amb els que en defensen la separació.

Davant d'aquestes crítiques els autors esmentats també proposen alternatives, que resumim en tres de principals:

Primer, es reivindica l'ús de la bastida ( scaffolding) per part dels docents com a estratègia central per a motivar tant la comprensió com la producció de llengua ens els alumnes en entorns multilingües (Lyster, 2019; Llompart et al., 2020). Això vol dir, per exemple, ajudar els alumnes a produir les formes correctes en L2 quan estan fent una activitat. Fixem-nos que en l'exemple a l'inici de l'article això no succeïa.

Segon, implementar enfocaments en què es combinin les diferents llengües de manera que les unes enforteixin les altres i tenint en compte les habilitats i necessitats de producció i comprensió en les dues o més llengües dels infants. És a dir, si un infant té un nivell de comprensió alt en una llengua, caldrà ajudar-lo a produir en l'altra llengua, o a la inversa. (enfocament del reequilibri, Lyster 2007; 2016; 2019).

Tercer, en contextos de llengües minoritzades com el català, cal implementar un transllenguatge sostenible. Per exemple, per al cas de l'eusquera Cenoz i Gorter (2017) proposen quatre principies per a arribar a un TL sostenible, en què convisqui una llengua minoritzada: 1) dissenyar espais segurs per a usar la llengua minoritària, 2) desenvolupar la necessitat d'usar la llengua minoritària també en TL, 3) reforçar la reflexió metalingüística de totes les llengües del repertori lingüístic i 4) relacionar el TL espontani amb activitats pedagògiques. Dels principis que descriuen els autors, destaca el paper que atorguen a la reflexió metalingüística en més d'una llengua (o recursos lingüístics) per tal que els alumnes facin reflexions aprofundides sobre la forma i el significat. Aquest principi no té res de nou ja que entronca amb la tradició didàctica que s'ha centrat en la importància de la reflexió metalingüística (Camps et al., 2005).

Per acabar, benvingut sigui el transllenguatge si ens ha de fer reflexionar sobre els repertoris lingüístics dels alumnes, però no oblidem que els contextos sociolingüístics són diferents quan hi conviuen llengües amb relacions de poder desiguals i en què una innovació que funciona a Nova York no té garantit l'èxit arreu de Catalunya. El transllenguatge sol no transformarà les pràctiques docents a les aules ni el seu dia a dia, però si ha d'acostar les diferents tradicions de recerca en didàctica i adquisició de llengües i ens ha de fer docents i alumnes més crítics sobre el que fem, cantem amb Rosalia 'tra, tra, transllenguar'.

Llorenç Comajoan-Colomé, professor de la Universitat de Vic-Universitat Central de Catalunya, és membre del Grup d'Estudi de Llengües Amenaçades (GELA) de la Universitat de Barcelona i del Grup de Recerca en Educació, Llenguatge i Literatura (GRELL) de la Universitat de Vic.

*Original: 'An approach to the use of language, bilingualism and the education of bilinguals that considers the language practices of bilinguals not as two autonomous language systems as has been traditionally the case, but as one linguistic repertoire with features that have been societally constructed as belonging to two separate languages.' (García i Wei, 2014, p. 2).

# data[].attributes.attachment_link.description
Si seguiu l'actualitat en recerca sociolingüística, segurament us haureu adonat que hi ha un concepte que en els darrers anys ha aparegut amb molta freqüència a presentacions de congressos, articles i llibres. És una nova etiqueta per a un fenomen que coneixem de primera mà: la manera com les persones emprem els recursos lingüístics de [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El nou projecte de MARES-ENLLAÇ sorgeix de la necessitat de posar en contacte a les famílies nouvingudes amb el ritme escolar i les normes de convivència d'una forma més propera i familiar, a traves d'altres famílies que fan de pont entre l'escola i la casa. Aquestes mares o pares enllaç ajuden els altres a omplir formularis, demanar beques, entendre notes i en definitiva a facilitar la nova incorporació dels alumnes i les famílies a la nova vida escolar.

ELS PARES I MARES ENLLAÇ SÓN:

BOUCHRA HAKKAR MARE DEL IASSIN DE 2n I DEL YOUNES DE 5è
ALBA CAPDEVILA MARE DE LA LAIA DE 5è
JONATHAN OBIAKOR PRAISE DE P-3
ZOBIE MUNIR MARE DE LA FARAH DE 3r I L'ANES DE P-5

NO DUBTEU EN CONTACTAR AMB ELLS/ELLES QUAN SIGUI NECESSARI

# data[].attributes.attachment_link.title
Parelles Lingüístiques i Mares- Enllaç - COHESIÓ SOCIAL DE LES FAMÍLIES

# data[].attributes.attachment_link.description
El nou projecte de MARES-ENLLAÇ sorgeix de la necessitat de posar en contacte a les famílies nouvingudes amb el ritme escolar i les normes de convivència d'una forma més propera i familiar, a traves d'altres famílies que fan de pont entre l'escola i la casa.

# data[].attributes.body
CENTRE ACOLLIDOR AL VENDRELL

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Professor tutor de l'Aula d'acollida

Funcions del tutor d'AA

Qüestionari de dades. Col·labora!

WebQuest: Vull fer nous amics al Vendrell !

# data[].attributes.attachment_link.title
Llengua interculturalitat i cohesió social

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zoom

Trash

Related:  Aula Intercultural. Educación intercultural.   -  Cuaderno Intercultural   -  Exercices pour apprendre l'espagnol en ligne   -  Atención educativa para el alumnado de origen extranjero

# data[].attributes.attachment_link.description
Adreçada al professorat de primària i secundària. La Jornada, emmarcada dins dels actes del 32è Saló del Còmic, consta d’una sessió de conferències i la

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avui uns quants recursos per l’alumnat nouvingut i l’ensenyament del català:

* Alumnat nouvingut. Recursos pel professorat, alumnes i família.

* Programacions de llengüa de l’aula d’acollida.

* Avaluació de llengüa d’aula d’acollida: comprensió oral (quadern de l’alumne), comprensió oral (instruccions d’aplicació), expressió oral (quadern de l’alumne), expressió oral (instruccions d’aplicació), comprensió lectora (quadern de l’alumne), comprensió lectora (instruccions d’aplicació), expressió escrita (quadern de l’alumne), expressió escrita (instruccions d’aplicació) i recollida de dades.

* Col·lecció de llibres digitals sobre “Llengua, immigració i ensenyament del Català”: àrab, xinès, romanès i ucraïnès. L’objectiu d’aquests llibres és proporcionar als mestres una idea general del funcionament de la gramàtica de la llengua dels alumnes per posteriorment poder ensenyar el català.

* Diccionari il·lustrat català - xinès

* Diccionari il·lustrat català - àrab

* Diccionari il·lustrat català - urdú

* Làmines d’imatges classificades per temes: els exteriors, els habitatges, els serveis i altres àrees d’interès.

* Frases d’ús corrent traduïdes en català, castellà, francès, anglès, italià, alemany, àrab i xinès.

* Materials per aprendre el català. Vocabulari i frases habituals classificades per categories: ens presentem, activitats quotidianes, al bar i al restaurant, família, el calendari, salut, anem a comprar i feines.

* Recull de converses senzilles sobre temes quotidians adreçat a persones d’origen xinès: les persones, els llocs, la casa i l’entorn, les hores i els dies, la feina, el mercat i les botigues, el menjar, els serveis, la salut i el lleure.

* Làmines d’imatges de “Viure a Catalunya”: la casa, la casa (sense text), la ciutat, la ciutat (sense text), el mercat i el supermercat, el mercat i el supermercat (sense text), el temps , el temps (sense text), la platja i el port, la platja i el port (sense text), la muntanya i el camp, la muntanya i el camp (sense text), els oficis, els oficis (sense text), els transports i els transports (sense text).

* Làmines i activitats de: la Festa Major, la platja i la granja.

* Activitats per treballar la classe i l’escola.

* Fitxes amb jocs per treballar el català de manera divertida: identificació personal i relacions familiars, ensenyament i educació, estats físics i anímics d’una persona, rutines diàries, temps lliure i entreteniment, habitatge i llocs de residència, compres, menjar i beure, viatges i trasllats i orientacions didàctiques i solucions.

* Diàlegs i exercicis online de l’edu365 per alumnes nouvinguts, i aquí teniu la guia didàctica.

* Jocs en català

* Catavolta, el joc del català. Què en saps de la situació actual del català? Posa’t a prova!

# data[].attributes.attachment_link.description
Avui uns quants recursos per l’alumnat nouvingut i l’ensenyament del català: * Alumnat nouvingut. Recursos pel professorat, alumnes i famí...

# data[].attributes.attachment_link.description
Vols escoltar textos? Lectures i pronunciació Vols fer dictats? Dictats de textos i de frases fetes Necessites millorar l'escriptura? Consells de redacció

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vocabulari d'accions. Paquets de paraules. Exercicis d'escoltar, reconèixer i relacionar. Hi ha àudio

El cos, la casa. Lletra lligada
i lletra d'impremta.
Hi ha àudio.

Vocabulari de la LOCALITAT

Vocabulari de la casa.

Vocabulari sobre el treball

Vocabulari sobre animals

Vocabulari: Les plantes

Vocabulari del pas del temps.
estacions, calendaris, ....

Activitats de vocabulari oral i
escrit a l'entorn del MENJAR.
Del paquet GALÍ. Cal micro i
auriculars

QUÈ FAIG? QUÈ COMPRO? ON VAIG ?Del paquet GALÍ. Cal micro i

auriculars

QUI SÓC? COM SÓC? Del paquet GALÍ. Cal micro i

auriculars

Activitats de llenguatge
sobre el futbol

# data[].attributes.attachment_link.title
Vocabulari - Recursos Digitals per ensenyar, aprendre i treballar. (Actualitzat a HTML5)

# data[].attributes.attachment_link.description
Vocabulari d'accions. Paquets de paraules. Exercicis d'escoltar, reconèixer i relacionar. Hi ha àudio El cos, la casa. Lletra lligada i lletra d'impremta.Hi ha àudio. Vocabulari de la LOCALITAT Vocabulari de la casa. Vocabulari sobre el treball Vocabulari sobre animals Vocabulari: Les plantes Vocabulari del pas del temps.estacions, calendaris, ....

# data[].attributes.attachment_link.description
Guia per a l'aprenentatge interactiu de la llengua

# data[].attributes.body
ALFABETITZACIÓ INICIAL

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PARAULES DE REFERÈNCIA

H o l a

A d éu

Noms alumnes

Cartellet amb nom i cognom d'una alumna

Cartellets noms i cognoms.docx

Descargar archivo

Fitxa grafia noms i cognoms.pdf

Descargar archivo

ESTRUCTURES COMUNICATIVES I VOCABULARI Es treballa

Les Salutacions > hola, adéu, bon dia, bona tarda i bona nit

Com et dius ?

Els dies de la setmana

GRAMÀTICA

Pronoms personals > Jo, tu, ell i ella

Adverbis de temps > Ahir, avui i demà

ALFABETITZACIÓ

A E I O U a partir dels noms dels alumnes

MATERIALS EN FORMAT PAPER

Dossier vocals (Català Inicial + Alfabetització) from Francesc Iglesias

A E I O U (2012-2013).pdf

Descargar archivo

< 30 fulls
29 fulls >

A E I O U (2013-2014).doc

Descargar archivo

MATERIALS MULTIMÈDIA (EXERCICIS PDI)

A E I O U

Dibuixos paraules comencen per vocal 1 (PDI mestre/a).pdf

Descargar archivo

Dibuixos paraules comencen per vocal 2 (PDI alumnes).pdf

Descargar archivo

PARAULES GENERADORES

# data[].attributes.body
L'URDÚ

# data[].attributes.attachment_link.title
Viure a Catalunya. Aprenem català des de l’urdú

# data[].attributes.body
DICCIONARIS IL.LUSTRATS

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
informació a l'usuari/ària

informació curricular

mapa

DICCIONARIS IL·LUSTRATS

Crèdits

AJUDES

Condicions d'ús | Sobre el web | Departament d'Educació

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
XTEC - Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cerca on pots registrar un document, quin és l’horari de la teva oficina d’atenció ciutadana més propera…

# data[].attributes.attachment_link.description
Accedeix a " Educació en valors socials i cívics"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Com ja sabeu, els dies 7, 8 i 9 maig es celebrarà la fira Modernista a la nostra ciutat, enguany marcada per les restriccions del COVID. A continuació us deixem tot un seguit de recursos que us poden servir per tractar el tema del Modernisme a les vostres aules.

">
7 d'abril - Dia mundial de la salut 2021. Com el podem treballar des de l'AA?
Nodes Alumnat d'origen estranger. Construir un món més just i saludable https://projectes.xtec.cat/acollidasuport/portada/7-dabril-dia-mundial-de-la-salut-2021-construir-un-mon-mes-just-i-saludable/

Avui, 11 de febrer, és el dia internacional de les dones i les nenes en la ciència.

A continuació adjuntem 3 vídeos de l'INFOK que us poden servir per tractar aquesta temàtica amb l'alumnat:

Dones científiques "súper importants"
Presentació "Dones i ciència"

# data[].attributes.attachment_link.title
Bloc de les Aules d'Acollida de Terrassa

# data[].attributes.attachment_link.description
Com ja sabeu, els dies 7, 8 i 9 maig es celebrarà la fira Modernista a la nostra ciutat, enguany marcada per les restriccions del COVID. A continuació us deixem tot un seguit de recursos que us poden servir per tractar el tema del Modernisme a les vostres aules.

# data[].attributes.attachment_link.title
Material Didàctic - Política Lingüística - Generalitat Valenciana

# data[].attributes.attachment_link.description
Xarxa Europea per a la Diversitat Lingüística (NPLD)

# data[].attributes.headline
Un bon punt de partida II: EL PROTOCOL D'ACOLLIDA DEL CENTRE

# data[].attributes.subject
Un bon punt de partida II: EL PROTOCOL D'ACOLLIDA DEL CENTRE

# data[].attributes.headline
Un bon punt de partida: EL PROTOCOL D'ACOLLIDA DEL CENTRE

# data[].attributes.subject
Un bon punt de partida: EL PROTOCOL D'ACOLLIDA DEL CENTRE

# data[].attributes.attachment_link.description
Pictogramas con licencia open source para sistemas de comunicación aumentativa y alternativa

# data[].attributes.attachment_link.title
1. Salutacions | Aprén situacions de cada dia | Aprendre valencià a la Dipu - Unitat de Normalització Lingüística

# data[].attributes.headline
L'acompanyament emocional un pas important per a la integració

# data[].attributes.subject
L'acompanyament emocional un pas important per a la integració

# data[].attributes.headline
Un exemple IES LA SÈNIA projecte Pigmalió

# data[].attributes.subject
Un exemple IES LA SÈNIA projecte Pigmalió

# data[].attributes.headline
JOCS PER A L'APRENENTATGE DE LA LLENGUA ORAL PER A NOUVINGUTS

# data[].attributes.subject
JOCS PER A L'APRENENTATGE DE LA LLENGUA ORAL PER A NOUVINGUTS

# data[].attributes.headline
LLENGUA I INTERCULTURALITAT. LA LECTOESCRIPTURA

# data[].attributes.subject
LLENGUA I INTERCULTURALITAT. LA LECTOESCRIPTURA

# data[].attributes.headline
QUIDAM un projecte per a l'aprenentatge de la llengua

# data[].attributes.subject
QUIDAM un projecte per a l'aprenentatge de la llengua

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avís legal. Utilizamos cookies para asegurar que damos la mejor experiencia al usuario en nuestro sitio web. Si continúa utilizando este sitio asumiremos que está de acuerdo.Acceptar / Aceptar Aviso legal.

# data[].attributes.attachment_link.title
CEIP PARE CATALÀ - Plantilla per als centres de primària

# data[].attributes.attachment_link.description
Avís legal. Utilizamos cookies para asegurar que damos la mejor experiencia al usuario en nuestro sitio web. Si continúa utilizando este sitio asumiremos que está de acuerdo.Acceptar / Aceptar Aviso legal .

# data[].attributes.headline
El tractament de les llengües en la immigració

# data[].attributes.subject
El tractament de les llengües en la immigració

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El Disco Compacto Creación Musical en Lenguas Originarias es un proyecto que se realizó en colaboración con mujeres y hombres artistas de diversas comunidades y hablantes de distintas lenguas originarias, entre ellas podemos contar a los raperos mixe y maya, "Mixe-Represent" de Tamazulapan del Espíritu Santo, Oaxaca y Pat Boy, oriundo de Felipe Carrillo Puerto, Quintana Roo. Por otro lado, empleando el estilo del Bel Canto, María Reyna de Tlahuitoltepec,...

# data[].attributes.attachment_link.description
El Disco Compacto Creación Musical en Lenguas Originarias es un proyecto que se realizó en colaboración con mujeres y hombres artistas de diversas comunidades y hablantes de distintas lenguas originarias, entre ellas podemos contar a los raperos mixe y maya, "Mixe-Represent" de Tamazulapan del Espíritu Santo, Oaxaca y Pat Boy, oriundo de Felipe Carrillo Puerto, Quintana Roo.

# data[].attributes.headline
Un  centre amic de les llengües i de les cultures

# data[].attributes.subject
Un  centre amic de les llengües i de les cultures

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A school is a meeting place where students, parents and staff - often from diverse backgrounds - are united to share and build up knowledge. A Language Friendly School is an answer to the increasing multilingualism present in schools across the world; a result of people migrating to other places seeking employment, reuniting with loved ones or escaping war and conflict. Within a Language Friendly School, everyone welcomes and values all languages spoken by the students, the parents and the school stakeholders.

All schools should aim to become linguistically and culturally inclusive, meaning they recognize and embrace their students' multilingualism, and take action to give space to these languages within the school community.

A bottom-up whole school approach

Language Friendly Schools are schools that have developed a language plan involving all members of the school: students, teachers and staff. It is a plan that is adapted to the school's own needs and aims at creating an inclusive and language friendly learning environment for all students.

A Language Friendly School-plan is flexible, realistic and allows for incremental changes. Small steps go a long way!

With the Language Friendly School, we envision a world in which:

All children have access to a language friendly-learning environment where they feel accepted and valued for who they are.

No child is punished for speaking his or her mother tongues in school by 2030, the deadline of the Sustainable Development Goals.

# data[].attributes.attachment_link.description
Language Friendly Schools are schools that have developed a language plan involving all members of the school: students, teachers and staff.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
(ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, S.A.

# data[].attributes.attachment_link.description
L'ucraïnès pertany al grup de les llengües eslaves orientals, com el rus i el bielorús, amb les quals comparteix força aspectes, com l'ús de l' alfabet ciríl·lic. Als nostres mitjans de comunicació optem, com a norma general, per la transcripció gràfica en català dels noms propis procedents d'aquestes llengües.

# data[].attributes.headline
Un marc de referència per als enfocaments plurals de les llengües i de les cultures

# data[].attributes.subject
Un marc de referència per als enfocaments plurals de les llengües i de les cultures

# data[].attributes.attachment_link.description
Sol·licitem el seu permís per a obtindre dades estadístiques de la seua navegació en esta web, en compliment del Reial Decret Llei 13/2012. Si continua navegant considerem que accepta l’ús de cookies.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Libro de frases
Start one of our 50LANGUAGES courses!
Choose your native language here.
Buy the textbook

Libro de frases
¡Comienza uno de nuestros cursos 50LANGUAGES! Escoge tu lengua materna aquí

Choose from our map of world languages.

50LANGUAGES: inglés UK * inglés US * alemán * español * francés * italiano * japonés * portugués PT * árabe * ruso * chino * circasiano * afrikaans * amhárico * bielorruso * búlgaro * bengalí * bosnio * catalán * checo * danés * griego * esperanto * estonio * persa * finés * hebreo * hindi * croata * húngaro * armenio * indonesio * georgiano * kazajo * canarés * coreano * lituano * letón * macedonio * maratí * neerlandés * noruego - Nynorsk * noruego * panyabí * polaco * portugués BR * rumano * eslovaco * esloveno * albanés * serbio * sueco * tamil * telugú * tailandés * tigrinya * turco * ucraniano * urdu * vietnamita *

Con 50LANGUAGES puedes aprender más de 50 idiomas tales como afrikáans, alemán, árabe, chino, francés, hindi, holandés, inglés, italiano, japonés, koreano, persa, portugués, ruso o turco; y lo mejor de todo: ¡en tu propio idioma!

Would you like to earn money as a language teacher or tutor? 50LANGUAGES TEACHERS will be launched soon to connect language teachers and learners worldwide. Register now for free! We will inform you when 50LANGUAGES TEACHERS is ready to use.

Aprende más sobre 50LANGUAGES:

0 combinaciones de idiomas

0 descargas de la app (versión de Android)

Disponible en 50LANGUAGES:

Características de las apps gratuitas de 50LANGUAGES

Las aplicaciones pueden ser descargadas de forma gratuita. ¡100 lecciones totalmente gratis!

Sobre 50LANGUAGES

Con 50LANGUAGES puedes aprender más de 50 idiomas tales como alemán, árabe, chino, francés, hindi, holandés, inglés, italiano, japonés, koreano, portugués, ruso o turco; y lo mejor de todo: ¡en tu propio idioma!

# data[].attributes.attachment_link.title
Aprende idiomas gratis en línea o a través de nuestra app para Android y iPhone

# data[].attributes.attachment_link.description
Libro de frases Start one of our 50LANGUAGES courses! Choose your native language here.