# data[].attributes.body
gruppearbejde med Anja, Chalotte, Natascha og Stinne.

# data[].attributes.attachment_link.description
eBooks, guides, demos, and more about the power of video learning

# data[].attributes.headline
17-03-2025 Sorg, krise, stress og to-proces-modellen

# data[].attributes.subject
17-03-2025 Sorg, krise, stress og to-proces-modellen

# data[].attributes.attachment_link.title
17-03-2025 Sorg, krise, stress og to-proces-modellen

# data[].attributes.body
Kropsbillede

Selvværd

Kontrol

Perfektionisme

Samfundspres

Sociale medier

Diagnoser

Madrestriktioner

Overspisning

Udrensning

Vægtfobi

Angst

Depression

Tvungen spisning

Familiepåvirkning

Behandling

Stigmatisering

Fysiske konsekvenser

Tanker om Alina filmen

Skam

Straf

Noget som alt for mange faktisk slås med.

Jeg tror ikke nødvendigvis det er almen omsorg mennesker med denne slags udfordringer har brug for, de har også brug for omsorg, men jeg tror på at i sidste ende, er det også noget de selv skal være klar til, før de kan få succes med hjælp. Det lyder det også til at Alina oplevede, i form af fremskridt efter hun indrømmede det udadtil og ikke stod med det hele selv.

# data[].attributes.body
Jeg er ikke just imponeret over man stikker folk en opgave hvor noget af det forventede er at vi ser en film, men hvor der ikke står beskrevet i den opgave hvor filmen skal ses hvor man finder den. Jeg kommer til at cutte noget af dagen kort fordi jeg har brugt en masse spildtid på at lede i andre padlets osv. for at se om den stod omtalt der. Det betyder at jeg ikke har nået at skrive en længere smøre om det jeg læste i kapitel 27.

--------------------------------

Jeg vælger Anoreksi, og ser Ditte er fuld af løgn.

# data[].attributes.body
Jeg havde glædet mig helt vildt til den her skoleperiode, men hold kæft hvor er jeg allerede et par uger inde, totalt skuffet.

Skuffelsen skyldes flere ting, men de helt store er følgende:

Mangel på struktur - hvorfor bruger man så meget energi på at lave en lektie liste, når den ikke altid er korrekt og flere gange skal rettes løbende? hvorfor ikke blot skrive det der skal læses til modulerne ind i skemaet, hvor man jo så fint kan ligge alt muligt andet til os? det forvirrer mere end det gavner at vi skal lede flere steder for så lidt.

Niveauet - Enkelte dage er det som om man forventer at holdet består udelukkende af studenter, hvor der er klemt en masse ind til 4 moduler, som knap kan nås i de mest produktive grupper, men langt størstedelen af tiden er der så lidt indhold, at selv dem der kun har en 9. klasses eksamen ender med at sidde og kede sig, snakke og støje, eller gå ture for at trække filtreret luft.

Mangel på respekt for de studerende - Jeg ved vi er flere der har påpeget at der er for meget støj, og hvis man som undervisere ikke kan sikre at nær ved 30 mennesker har mere end et lille lokale at sidde i, så må man fandme tage noget ansvar for at holde støjniveauet i det lille lokale nede. Dette kunne eksempelvis være gjort ved at ligge et par små pauser ind hvor folk lige kan strække benene, få lidt luft eller ved reservation af ekstra lokale på de dage hvor der er brug for meget gruppearbejde - alternativt guleroden sidst på de lange dage, "hvis alle er færdige 14:30 samler vi op og går hjem efterfølgende", det skaber så meget ro og produktivitet til allersidst på en lang dag, at folk kan se muligheden for at smutte tidligt. Det skal siges at Rikke er vidunderlig til netop dette - en lille tur ud, lidt hygge eller andet. Dog ingen kritik af Søren, Ellen og Lars, da deres moduler er godt fyldt ud og med rigtig godt input løbende.

# data[].attributes.body
Hvad er en spiseforstyrrelse?

En psykisk lidelse med forstyrret spisemønster og selvopfattelse.

Diagnoseforklaring

En vedvarende adfærdsændring relateret til mad, vægt og kropsopfattelse.

Kriterier/symptomer

Ekstrem kontrol, overspisning, udrensning, vægtændringer, angst, isolation.

Forskelle mellem anoreksi, bulimi og BED?

Anoreksi: Ekstrem vægttab, madrestriktion, frygt for vægtøgning.

Bulimi: Overspisning efterfulgt af udrensning (opkast, afføringsmidler, overdreven motion).

BED (Binge Eating Disorder): Ukontrollerede overspisninger uden kompensatorisk adfærd.

Fysiske symptomer?

Vægttab, træthed, hjerteproblemer, menstruationsændringer, fordøjelsesproblemer.

Psykiske symptomer?

Lavt selvværd, angst, depression, skam, perfektionisme.

Sociale symptomer?

Isolation, hemmeligholdelse, konflikter, undgåelse af sociale måltider.

Forskel på hvem der får spiseforstyrrelse?

Mest unge kvinder, men alle kan rammes.

Typisk debutalder?

Teenageårene, men kan starte før eller senere.

Levetid ift. normalbefolkningen?

Ofte reduceret pga. fysiske komplikationer.

Årsager til spiseforstyrrelse?

Genetik, samfundspres, traumer, lavt selvværd, perfektionisme.

Komorbiditet?

Ja, der er ofte komorbiditet med depression, angst, OCD og personlighedsforstyrrelser.

Hvorfor?

Spiseforstyrrelser og psykiske lidelser deler ofte fælles årsager som lavt selvværd, traumer og perfektionisme.

Angst og OCD kan føre til ritualer omkring mad, mens depression kan forværre selvbilledet.

Dokumentarens understøttelse?

Viser sammenhæng mellem kontrolbehov, psykiske udfordringer og destruktive mønstre.

Nogle personer udvikler spiseforstyrrelser som en mestringsstrategi mod psykiske problemer.

Pårørendes rolle?

Støtte, forståelse, grænser, men ofte frustration og magtesløshed.

Pårørendes udfordringer?

Følelsesmæssig belastning, afmagt, skyldfølelse, konflikter.

Tilbud i ansættelseskommunen?

Afhænger af kommune, men psykiatrisk behandling og støttegrupper findes.

Regionale og patientforeningstilbud?

Hospitaler, rådgivning, terapi, patientforeninger som LMS (Landsforeningen mod Spiseforstyrrelser).

Redskaber i samarbejdet?

Empati, motiverende samtale, struktur, tryghed, inddragelse af pårørende.

Er du blevet klogere?

Ja, spiseforstyrrelser er komplekse med store konsekvenser.

# data[].attributes.body
Forståelse af selvskadeadfærd

Hvad betyder det, når en patient udviser selvskadende adfærd?
Bevidst skade på egen krop uden selvmordsintention.

Hvilke årsager kan ligge bag selvskade?
Traumer, psykiske lidelser, følelsesregulering, stress.

Hvilke fordomme eller misforståelser kan være knyttet til selvskade?
"Søger opmærksomhed", "kan bare stoppe", "vil dø".

----------------------

Sygepleje og omsorg

Hvordan kan du som SSA yde omsorg til en patient med selvskadeadfærd?
Lytte, skabe tryghed, ikke dømme, støtte mestring.

Hvilke kommunikative redskaber kan anvendes i mødet med patienten?
Aktiv lytning (Carl Rogers), validering, åbne spørgsmål.

Hvordan kan du bidrage til at skabe tryghed og tillid?
Tilstedeværelse, empati, forudsigelighed, patientens tempo.

Her tænker jeg specielt tidevandsmodellen og CHIME af følgende grunde:

Skabe en tryg relation.

Støtte patientens selvbestemmelse og ressourcer.

Fokus på patientens håb og ønsker.

Lytte aktivt uden at dømme.

Hjælpe patienten med at forstå deres egne følelser.

Samarbejde om små, men realistiske forandringer.

----------------------

Tværfagligt samarbejde og etiske overvejelser

Hvilke faggrupper kan være involveret i plejen af en patient med selvskadeadfærd?
SSA, sygeplejersker, psykologer, psykiatere, socialrådgivere.

Hvilke etiske dilemmaer kan opstå i arbejdet med selvskade?
Selvbestemmelse vs. beskyttelse, tillid vs. grænser.

Hvordan kan du håndtere dine egne reaktioner og følelser i mødet med patienten?
Supervision, refleksion (Schön), egenomsorg.

----------------------

Opsamling og refleksion

Hvad har du lært af denne opgave?
Selvskade kræver tålmodighed, empati og tværfagligt samarbejde.

Er der noget, du gerne vil vide mere om?
Effektive mestringsstrategier til patienter.

Hvordan kan du bruge denne viden i din praksis?
Tilgang med ro, empati og faglig refleksion.

# data[].attributes.body
Som det fremgår til venstre for denne rubik, er min besvarelse i min skoleforløbs 2 padlet.

# data[].attributes.body
En ny SSA starter på din arbejdsplads og da du gerne vil lave en rigtig god overlevering til hende, skal du sammenfatte dit arbejde med Rudi. Du skal lave en korrekt og relevant mundtlig dokumentation til din kollega samt en skriftlig dokumentation i Nexus af Rudis situation og dit arbejde med ham indtil nu.

Link til mundtlig overlevering: https://www.studietube.dk/media/9757628/fl2xssyzgtms4gm1wdb3550lpfsxtslalb6kpoqs

Skriftlig dokumentation:

Rudi Køhnke, 47 år, lider af panikangst, generaliseret angst og socialangst. Han er i behandling med angstdæmpende medicin, men tager den ikke dagligt, da han har svært ved at acceptere medicinen, som han kun bruger som en tryghed. Han er tæt knyttet til sine plejeforældre, som udgør en vigtig del af hans støttenetværk. Rudi arbejder som skuespiller og er også uddannet kok. Han oplever ingen angstanfald på arbejdspladsen, men det er ofte derhjemme, at han bliver ramt.

I hjemmet har han indrettet sin bolig for at håndtere angsten, og han føler sig tryggere, når han får tyngde på kroppen under et anfald, f.eks. ved at lægge flere dyner ovenpå sig. Hans arbejde som skuespiller giver ham struktur og tryghed, hvilket hjælper ham med at holde angsten i skak.

Samlet set har Rudi udviklet strategier til at håndtere sin angst, men det er vigtigt at fortsætte med at støtte ham i at finde mestringsmetoder og sikre en passende opfølgning på hans medicinering og behandling.

# data[].attributes.body
Samtale med RudiMistral:

Hej Rudi, du har kæmpet med din angst i nogle år nu, jeg kunne godt tænke mig at vi i dag skulle snakke lidt om hvad håb og ønsker du har, i forhold til det kommende recoveryforløb du skal igennem?

Hej, tak for spørgsmålet. Det er vigtigt for mig at fokusere på mine håb og ønsker, når jeg står over for et recoveryforløb. Jeg har kæmpet med angst i mange år, og det har været en stor udfordring både personligt og professionelt. Men jeg har også lært meget om mig selv og mine behov gennem denne proces.

Mine håb for det kommende forløb er først og fremmest at finde en måde at leve med min angst på, uden at den dominerer mit liv. Jeg ønsker at kunne genoprette en følelse af kontrol og tryghed, så jeg kan tage del i de aktiviteter og relationer, der betyder noget for mig.

Jeg håber også, at jeg kan udvikle nogle værktøjer og strategier til at håndtere angsten, når den opstår. Det kunne være alt fra at lære nye åndedrætsteknikker til at finde ud af, hvordan jeg kan omstrukturere mine tanker på en mere positiv måde.

Endelig ønsker jeg at kunne dele mine erfaringer og lære af andre, der også kæmper med angst. Det kan være en stor styrke at føle, at man ikke er alene med sine udfordringer, og at der er andre, der forstår ens situation.

Jeg er klar til at arbejde hårdt for at nå disse mål, og jeg er åben over for den hjælp og støtte, der tilbydes mig gennem forløbet. Tak for at lytte til mine tanker om.

Hvad er det for nogle typer redskaber du forestiller dig at du kommer til at udvikle?

Jeg er åben for at eksperimentere med øvelser og andre redskaber for at finde ud af, hvad der virker bedst for mig. Det er vigtigt for mig at have en fleksibel tilgang og at være villig til at prøve nye ting ud.

Jeg tænker det kan være nogle af disse ting vi kigger på.

Åndedrætsteknikker: Dybe åndedræt og mindfulness kan være effektive måder at roe sindet og kroppen ned, når angsten begynder at tage overhånd. Jeg vil gerne lære flere af disse teknikker og praktisere dem regelmæssigt.

Kognitiv adfærdsterapi (CBT): At lære at genkende og omstrukturere negative tankemønstre kan være en kraftfuld måde at håndtere angst på. Jeg håber at kunne arbejde med en terapeut for at udvikle disse færdigheder.

Fysiske aktiviteter: Motion som løb, yoga eller andre former for fysisk aktivitet kan være en god måde at reducere stress og angst. Jeg vil gerne finde en form for motion, der passer til mig og som jeg kan holde fast ved.

Journaling: At skrive mine tanker og følelser ned kan hjælpe mig med at få overblik over, hvad der udløser min angst, og hvordan jeg kan håndtere det bedre.

Social støtte: At tale med venner, familie eller en støttegruppe om mine oplevelser kan give mig en følelse af ikke at være alene med mine udfordringer. Jeg vil gerne opbygge et stærkt netværk af mennesker, jeg kan stole på.

Aftalte rutiner: At have faste rutiner og planer for dagen kan give mig en følelse af kontrol og tryghed, hvilket kan hjælpe med at reducere angsten.

Hvad ville du sige til at prøve nogle af de teknikker af?

Jeg forstår, at det kan være en udfordring at prøve nye teknikker, når man kæmper med angst. Men jeg er også bevidst om, at det kan være en vigtig del af processen med at finde ud af, hvad der virker bedst for mig. Her er nogle af mine tanker om at prøve nogle af disse teknikker:

Åbenhed: Jeg vil prøve at være åben over for nye ideer og metoder. Selvom det kan være svært at ændre vaner, er jeg klar over, at nye tilgange kan give mig nye indsigter og muligheder.

Tålmodighed: Jeg ved, at det kan tage tid at se resultater, og at det er vigtigt at være tålmodig med mig selv. Det er okay ikke at få det til at virke med det samme, og jeg vil give mig selv lov til at prøve og fejle.

Støtte: Jeg vil søge støtte fra mine nærmeste og professionelle, når jeg prøver nye teknikker. Det kan være en stor hjælp at have nogen at snakke med om mine oplevelser og udfordringer.

Refleksion: Jeg vil tage mig tid til at reflektere over, hvad der virker og hvad der ikke virker for mig. Det er vigtigt at jeg finder de teknikker, der passer til mine behov og situation.

Selvvenlighed: Jeg vil forsøge at være venlig over for mig selv og anerkende mine indsatser, uanset hvor små de måtte virke. Det er en proces, og hver lille skridt fremad er værd at fejre.

Jeg er klar til at give det et forsøg og se, hvor det tager mig hen. Tak for din støtte og opmuntring.

Skide godt Rudi.

—————————-

Det drejer sig meget og følelses styret mestring, men også kognitiv mestring, da Rudi kan have svært ved at tage positive ting til sig, men suger negativt ind.

# data[].attributes.body
Jeg er så træt af den lade holdning der er på skolen, når man nævner et problem. Både fordi underviserne kaster ansvaret fra sig, og fordi de ikke selv kan se at de dræner folk for livsenergi med deres 4 moduls dage med indhold til knap 1 modul.

Hvor er muligheden for at tage en SSA uddannelse på fjernundervisning, fremfor at sidde og spilde timevis af sit liv, hver uge?

Jeg er så pisse træt af holdningsløse kællinger, som gerne det ene øjeblik vil sidde og beklage sig over manglen på indhold i modulerne, støjen i klassen eller hvor håbløse TTF timerne er. For så det sekund der nævnes at vi skal tage det videre, at trække i land og slet ik have interesse i at gøre noget for at få ændret noget.

Vendekåber, føj for satan.