# data[].attributes.body
I begyndelsen af forløbet undersøgte vi elevernes forforståelser. De havde åbenbart tidligere havde haft undervisning om Grønland, havde ingen hørt om eksperimentet. Deres tidligere viden omhandlede primært fakta såsom dyreliv, geografiske forhold og demografi.

# data[].attributes.body
En vigtig styrke ved forløbet var den variation i arbejdsformer, vi anvendte. Særligt detektivøvelsen og dagbogsskrivningen bidrog til, at eleverne opnåede en dybere faglig forståelse, allerede inden vi indledte den mere åbne dialog. Det betød også, at flere af de mere stille elever deltog aktivt i samtalen.

# data[].attributes.body
I løbet af undervisningen stod set tydeligt frem, at eleverne udviklede affektiv tilknytning til det historiske scenarie og herigennem opnåede historisk empati. Gennem distancering og refleksion fik de en forståelse af, hvordan fortidens aktører har levet i en radikalt anderledes kontekst end den, vi kender i dag. Flere elever gav udtryk for, at de nu havde en langt større forståelse af Grønlands position i rigsfællesskabet.

# data[].attributes.body
Generelt viste undersøgelsen, at elevernes motivation og engagement øgedes markant, når undervisningen brød med den klassiske, monologiske form og i stedet inviterede til aktiv deltagelse.

# data[].attributes.body
Denne gang blev de mødt af en mere narrativ og problemorienteret tilgang, hvor undervisningen tog udgangspunkt i et konkret historisk scenarie. Det greb eleverne – særligt fordi det blev præsenteret som en historie, de kunne leve sig ind i, og som gav plads til at udtrykke følelser og overvejelser i forbindelse med perspektivskiftet.

# data[].attributes.body
Endelig viste forløbet, hvordan en affektiv tilgang til historisk stof kan fremme både forståelse og deltagelse. Når eleverne får mulighed for perspektivskifte, historisk reflektion og tid til at udtrykke egne tanker og følelser i den dialogiske undervisning, så styrkes deres historiske empati og historiebevidsthed og deres evne til at perspektivere til nutidige samfundsmæssige forhold og dermed aktualiseres historieundervisningen.

# data[].attributes.body
Gennem arbejdet med det historiske eksperiment fra 1951 styrkedes elevernes historiebevidsthed, da de fik indblik i, hvordan fortiden fortolkes forskelligt afhængigt af både ståsted og kontekst.

# data[].attributes.body
Der var stor værdi i, at dialogen byggede på autentiske spørgsmål, som eleverne fandt meningsfulde. Det kunne dog have været en fordel at afsætte mere tid til fordybelse i de dialogiske elementer.

# data[].attributes.body
Da opgaverne var åbne, var der en naturlig tilgang til differentiering af undervisningen. Den differentierede tilgang gav alle elever – både de skriftligt og mundtligt stærke – mulighed for at udtrykke sig, hvilket styrkede både inklusion og fagligt fællesskab.

# data[].attributes.body
Undervisningen havde til formål dels at aktualisere emnet, dels at skabe den nødvendige distance, så eleverne kunne identificere og forstå forskellene mellem fortidens kontekst og nutidens perspektiv.