# data[].attributes.body
La intrare în orașul nostru

# data[].attributes.body
La plimbare prin oraș

# data[].attributes.body
Centrul orașului văzut din balcon

# data[].attributes.body
E primăvară

# data[].attributes.body
In aceasta imagine putem observa o gradina frumoasa din Giurgiu

# data[].attributes.body
Ca orice alt oraș din România, Giurgiu are și el străzile „standard”, denumite după momentele importante din istoria românilor, după oameni cu mare însemnătate sau locul principal spre care ducea această stradă, respectiv gara. Sensul este dat în momentul reorganizării străzilor și a denumirilor lor, în începuturile comunismului.

Actuala stradă a Gării, a purtat numele de Str. Principele Niculae, după care a căpătat această denumire cât se poate de banală și sugestivă pentru orientarea către Gară, care, cândva era cel mai accesibil mod de a călători din și spre Giurgiu.

Importanța acestei străzi pentru istoria României este monumentală deoarece, în clădirile distruse la parter, dar care și-au păstrat strălucirea de altădată la nivelul superior, a fost negociată Unirea Basarabiei cu România și, tot aici, a fost înființată prima Bancă din Giurgiu și singura sală de lectură.
Așa arată acum după lucrările de modernizare.

# data[].attributes.body
La cumpărături

# data[].attributes.body
La apus de soare

# data[].attributes.body
În port

# data[].attributes.body
In acesta imagine minunata ne este prezentat cum apune soarele in Comuna Stanesti

# data[].attributes.body
Statuia lui Mihai Viteazu se afla in Parcul cu acelasi nume, unde se afla si Centrul de Informare Turistica. A fost ridicata in 2011, la initiativa primarului de atunci, si este o copie a statuii din Bucuresti. Statuia este din bronz si a fost turnata in Turcia.

# data[].attributes.body
Cetatea Giurgiului a fost ridicata in secolul XIV de Mircea cel Batran, pe locul unei fortificatii mai vechi. Aceasta a reprezentat un punct important de frontiera intre Valahia si Imperiul Otonam, ajungand in cele din urma sa fie sub stapanirea otomanilor timp de 400 de ani.
Este cea mai asediata fortificatie medievala de pe teritoriul nostru, astazi fiind in ruine.

Pietre din constructia cetatii au fost folosite la constructia sau renovarea diferitelor edificii din Orasul Giurgiu, precum Schitul Sfantul Nicolae sau Catedrala Episcopala.

# data[].attributes.body
Construit in stil francez, in secolul al XVIII-lea, Turnul cu ceas din Giurgiu, reprezinta simbolul Orasului Giurgiu, fiind cel mai reprezentativ monument istoric si unul dintre cele mai apreciate obiective turistice din Giurgiu. Acesta a fost timp de 30 de ani sub stapanire otomana.
Forma initiala era diferita de cea in care se prezinta astazi, facand parte din fortificatiile orasului. Acesta era principalul punct de supraveghere, fiind cea mai inalta constructie din zona.
Dupa ce Romania a devenit independenta, turnul a fost pastrat, trecand prin mai multe procese de restaurare, adaugandu-se si ceasul.
Ultimul proces de restaurare a inceput in 2005 si a durat doi ani.

# data[].attributes.body
La împlinirea a 102 ani de la unirea Basarabiei cu România, în Giurgiu a fost dezvelită o statuie reprezentând pe Regina Maria.

Sculptura a fost amplasată vineri, 27 martie, în parcul Regina Maria din centrul municipiului.
Statuia este opera sculptorului Constantin Ionescu

# data[].attributes.body
Este situat în municipiul Giurgiu, pe Bulevardul București, nr. 18 B, în cimitirul „Eternitatea“. Mausoleul este înscris în Lista Monumentelor Istorice la nr. crt. 248, cu codul: GR-II-m-B-14867.02. Împreună cu biserica „Înălțarea Domnului “ formează un ansamblu istoric reprezentativ pentru această zonă.
Lucrarea a fost comandată de către Societatea „Cultul Eroilor“, filiala fostului județ Vlașca și a fost realizată prin contribuție publică.
Autorul proiectului este artistul plastic State Baloșin. Piatra de temelie a fost pusă în ziua de 15 august 1926, lucrările fiind finalizate în anul 1939, când mausoleul a fost inaugurat oficial.
În interiorul mausoleului, la demisol, sunt depuse, în trei cripte, osemintele a 350 de eroi români identificați, căzuți în bătăliile desfășurate în județ în toamna anului 1916 și a 69 militari germani, morți în spitalul din Giurgiu, în perioada 1916-1918, al căror nume este inscripționat pe cele șapte plăci de marmură albă. Alături de aceștia, într-un osuar, se păstrează osemintele a 4 000 militari români neidentificați, cărora li de adaugă cele ale unui ofițer bulgar decedat în 1913 și osemintele a 3 soldați francezi, aparținând trupelor coloniale, decedați în 1918.
Starea de conservare este foarte bună, monumentul fiind restaurat și reinaugurat la 07.12.2007, cu contribuția Oficiului Național pentru Cultul Eroilor.

# data[].attributes.body
In aceasta imagine este prezentat apusul soarelui