# data[].attributes.location_name
Viru raba (parkla), Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.headline
Viru raba (parkla), Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.subject
Viru raba (parkla), Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.body
Eesti sood ja rabad on väga hästi kaitstud ja sood hakkavad kliimamuutuste tagajärvel senisest enam süsinikku salvestama ja leevendavad seeläbi kliimamuutuste negatiivset mõju.
Turbakihte analüüsides selgus, et kliima soojenemise mõju sõltub soode asukohast ja seda tuleb arvestada globaalsete muutuste prognoosimisel: keskmistel ja kõrgematel laiuskraadidel (seega ka Eestis) asuvates soodes ületab soojenemise positiivne mõju turba tekke lagunemisprotsesside kiirenemisest tuleneva süsinikgaaside eraldumise. Seda seetõttu, et taimede kasvuperiood pikeneb ja soode tekke tõttu kõrgematel laiuskraadidel seotakse seal süsinikku senisest enam.

# data[].attributes.body
Valgejõgi on Lahemaa suurim ja pikim jõgi. Pikkus 89,5 km, valgla 452 km².

Jõgi saab alguse Pandivere kõrgustikult Porkuni järvest, voolab läbi Kõrvemaa põhjaosa ning suubub Loksal Hara lahte.

Suudmest 19 km kaugusel asub jõel Nõmmeveski juga ja pais. Aastatel 1923–1927 sinna rajatud Nõmmeveski hüdroelektrijaam hävis tulekahjus 1964. aastal ning on praegu varemeis. Samuti on hüdroelektrijaam varem töötanud Kotkal(9 km suudmest). Nõukogude ajal toimus jõe oluline reostus Tapa linna, seal paiknenud sõjaväeosade ning nende harjutusväljakute poolt.

Jõe lõhilaste potentsiaalsed kudupaigad kaardistati nelja mehe (Marek Vahula, Virko Sirkel, Hannes Sirkel, Sass Sirkel) poolt augustis 1995. Ametlik ettepanek jõe avamiseks Kotka paisul kalatrepi abil tehti nende poolt sügisel 1995. Tulvavete ja looduse jõul purunes pais 9. augustil 2016 ja jõgi avanes kaladele hoopiski looduse jõul.
Praegu kliimamuutuse tõttu keemiline tase tõusis vees ja elustik kahaneb.

# data[].attributes.body
Valgejõgi voolab läbi mitmeid maastikuliselt kauneid piirkondi. Sellel on oluline roll kohaliku ökosüsteemi toimimises.

Valgejõe kaldad on kaetud metsaga, mis pakub varju ja loob ilusaid vaateid. Metsloomade ja lindude elupaigana on jõgi oluline ökosüsteem, kus on võimalik näha erinevaid liike, sealhulgas hirvi, metsiseid ja kotkaid. Kalastajatele pakub jõgi rikkalikku kalavarustust, sealhulgas lõhet ja forelli, mis meelitab ligi ka harrastuskalastajaid.
Jõe ääres asuvad mitmed matkarajad ja puhkealad, mis võimaldavad inimestel nautida jõe ilu ja loodust.
Valgejõgi on ka tähtis kohalikule majandusele, pakkudes töökohti matkajuhtidele, kaluritele ja turismiettevõtetele. Turistide külastused aitavad kaasa kohaliku piirkonna arengule ja majanduskasvule.Kokkuvõttes on Valgejõgi kaunis ja mitmekülgne loodusnähtus.

# data[].attributes.body
Käsmu järv on ilus looduslik veekogu Eestis, mis asub Lahemaa rahvuspargis. Järv paikneb Käsmu küla lähedal ning pakub külastajatele rahulikku ja kaunist looduskeskkonda.
Käsmu järv on väike.Sellel on selge ja puhas vesi ning on ümbritsetud metsade ja roheliste niitudega. Järve ääres asuvad põlistammed ja kadakad.
Järve ümbrus on ideaalne matkamiseks ja looduses jalutamiseks. Seal on mitmeid matkaradasid, mis viivad läbi kauni männimetsa ja üle väikeste jõgede.
Käsmu järv on ka suurepärane koht kalastamiseks. Seal võib leida mitmeid kalaliike, sealhulgas haugi, ahvenat ja koha.
Lisaks matkamisele ja kalastamisele pakub Käsmu järv ka võimalusi veespordi harrastamiseks. Suvel on võimalik rentida paate ja kanuusid ning nautida järvel sõitmist.
Kokkuvõttes on Käsmu järv imeline looduslik oaas, kus saab nautida vaikust, rahu ja kaunist loodust.

# data[].attributes.body
Tegu on väga ilusa jõega, millel kõrged kaldad. Selja jõgi on olnud paljude loomeinimeste meelispaik inspiratsiooni ammutamisel (Valli Lember Bogatkina, Richard Sagrits, Endel Taniloo, kes kõik sündinud ja/või elanud Karepal ). Praegugi leiab imelisi vaateid mööda jõekallast matkates. Sügisel saab jões näha kudema tulnud lõhet.

# data[].attributes.location_name
Tudusoo Nature Reserve, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tudusoo Nature Reserve, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tudusoo Nature Reserve, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tudusoos olen käinud talvel, kuid sooviks seda külastada ka suvisel ajal. Looduskaitsealal asub Tudu soostik, mis koosneb neljast erinevast soost: Punasoo, Järvesoo, Luussaare ja Rasivere. Looduskaitsealal asuvad sood ja matkarajad on ideaalsed kohad selleks, et teha korralik ratta- või jalgsimatk ilusa looduse seltsis. See on täpselt selline koht, kus saab rahulikult kulgeda. Tudusoo looduskaitseala on märgistatud siltide ja erinevate RMK suunaviitadega. Sealsetel matkaradadel matkates ei jää kevadeti märkamata metsaalused, mis paksult ülaseid ja sinililli täis.

# data[].attributes.body
Koht, kuhu mina tahaks ka külastada on Simuna meteoriidikraater. 1. juuni 1937 on läinud Eesti ajalukku suure ja heleda meteoori ülelennu ning meteoriidikraatri tekke poolest. Geoloogid on arvamusel, et 8,5m läbimõõduga kraatri kujundas umbes ämbrisuurune metallikamakas. Kraater on üks vähestest meteoriidikraatritest maailmas, mille tekke tunnistajateks võinuks olla inimene.

# data[].attributes.location_name
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Ma arvan, mida inimesed võiks külastada on Käsmu kaptenite küla lõpus vasakul metsas paikneb Eesti suurim kivikülv. Paik, kuhu on kokku kuhjunud suur hulk massiivseid rändrahne. Suurim kivi on 4,8 m kõrge ja 14,7 m ümbermõõduga Matsikivi ehk Eremiit. Need rändrahnud on siia uhutud koos Soome ja Rootsi poolt tulnud mandriliustikega 10 000 aastat tagasi.

Täna saab kivikülvi näha Käsmu loodus- ja kultuuriloolisel matkarajal. Käsmu küla on ka Eesti kivide- ja rahnuderohkeim paik.

# data[].attributes.body
Sinijärv asub Väike - Maaria vallas. Just see on Eesti kõige selgema veega järv, oletatav läbipaistvus on umbes 15 meetrit.  Selles järves on võimsad allikad mis selle tagavad, et vesi oleks väga selge. Kahjuks aga nende allikate tõttu ei tõuse vee temperatuur üle 15 kraadi, nutikamad saavad supelda madalamates kohtades kus vesi on oluliselt soojem. Biogeenide vähesusue tõttu on järves väljakujunenud liigirikas ja vägagi omapärane taimestik. Sinijärve kaldad on ööstikulised ja põhja katab järvelubi kus kasvab lopsakas taimestik. Väga looduskanis koht, kus kindlasti peaks ära kaima.
Kalastik koosneb peamiselt ahvenast, särjest

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
viitna järvedes olen ma käinud ujumas pisikesest peale. See on lummavalt kaunis koht kus palaval suve päeval supelda. Taimeliikide poolest on viitna järved keskmised, seal on ka looduskaitsealuseid liike. Kaladest leidub ahvenat, haugi, kokre ja lutsu. Kalapüük on seal muidugi keelatud.
Eesti väikejärvede klassifikatsiooni järgi on Viitna järved oligotoorsed. Seda tüüpi järve iseloomustavad väga väike puhverdusvõime, väike biogeenide (eriti fosfori) sisaldus, mesotroofne fütoplanktoni koondindeks, vee hea läbipaistvus. Eesti kõige haruldasemad veetaimed, mis moodustavad lahnarohu-vesilobeelia koosluse, kasvavad just oligotroofsetes vetes. Seda paike soovitaksin ma kindlasti turistidele.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mina kuulun Rakvere muusikakooli kihelkonda, õppisin seal 7 aastat klav erit ja õpingutele panin punkti kiituskirjaga. Samuti olen õppinud seal laulmist umbes 5 aastat ja esindanud seda kooli erinevatgel konkursitel. Õppides seal koolis tundsin end nagu väikeses peres, õpetajad olid vastutulelikud ja sõbralikud. Kõik aitasid kõiki ja naljakaid momente jätkus igasse tundi. Toimusid ka suvelaagrid ja erinevad kontserdid kus sai veelgi lähedastemateks. Kontserditel esinesid vahel õpetajad õpilastele samuti, mida oli tore vaadata ja muidugi ka kuulata. Mulle meeldib mõelda, et see kool ongi nagu üks väike kihelkond või väike oma moodi pere. Seitseme aasta jooksul sain ma uusi tuttavaid ja nende imeliste muusikaliste inimestega suhtlen ma siiani. Meile on palju sarnasusi mis just see kool meile andis ja ühiseid väärtusi jagub meil samuti.

# data[].attributes.body
Iga virumaalane peab teadma sellest kohast ja vähemalt ühe korra elus seal käima. Oleme seal mitu korda eelmise klassiga käinud ja grillinud.
Neeruti maastikukaitseala on ilusa loodusega 1272 hektarit hõlmav ala, kus metsaga kaetud väikesed piklikud mäed – oosid – vahelduvad väikeste järvedega. Oosid on tekkinud ligi 10 000 aastat tagasi jääaja taandumise käigus. Jääaja uurija Endel Rähni on nimetanud Neerutit jääaja muuseumiks.

Retkejuhi juhtimisel on siin võimalik läbida nii lühemaid kui pikemaid matkaradasid.

# data[].attributes.body
Minu arvates iga virumaalane peaks käima Võsul, sest seal on kõige parim rand ja minu arvates suve jaoks puhkamiseks parim koht.
Võsu on Lääne-Virumaa väike suvepealinn. Valge liiv, pikk rannariba, kergliiklusteed, promenaad, suveüritused, tillukesed armsad kohvikud, spordivõistlused – kui päike paistab, kihab Võsul elu nagu sipelgapesas. Eelised Nice’i ees seisnevad tunduvalt rahulikumas turismivoos ja romantilises meeleolus. Kohalikud tegijad on lubanud Võsule spaa püsti panna ja ilmselt on vaid aja küsimus, mil Võsu hakkab Pärnule konkurentsi pakkuma.
Võsu naaber Käsmu pakub muusikaelamusi mereäärsetel kontsertidel, Kuradisaar Käsmu poolsaare tipul aga tõmbab seiklejaid, kes mööda neemikut tippides võivad end jumalast hüljatud kohas leida. Need, kes eelistavad rahvast täielikult eralduda, leiavad mööda rannikut sõites veel teisigi õdusaid kohti, kus vaikuses merekohinat nautida – Vainupea, Vergi, Karepa.

# data[].attributes.location_name
Tapa Spordikeskus, Pargi, Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Tapa Spordikeskus, Pargi, Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Tapa Spordikeskus, Pargi, Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tapa spordikeskuses toimuvad erinevad trennid ja võistlused. Põhikoolis toimusid meil kehalise kasvatuse tunnid seal. Varem käisin seal ka laua tennise trennis. Varem iga nädala vahetus käisin vaatamas käsipalli võistlusi. Hetkel spordikeskus on minu jaoks spordi võimaluse koht, sest seal on jõusaal ja käin seal iga nädal.

# data[].attributes.body
Tapa vald on üks minu kogukondadest, kuhu ma kuulun.
Kogukonnana tähistame Tapa linnapäevi, 5.-7. august. Ka sellel ajal toimub Tapal Vorstifestival. Festivalil on mitmeid tegevusi, nagu näiteks vorstivõistlus, käsitöömeistrite turg ja muusikaprogramm. Üritus on saanud populaarsust üle Eesti.

# data[].attributes.location_name
Tapa Muusika- ja Kunstikool, 1. Mai puiestee, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tapa Muusika- ja Kunstikool, 1. Mai puiestee, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tapa Muusika- ja Kunstikool, 1. Mai puiestee, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.location_name
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Muusikakool on väga olulisel kohal minu jaoks Rakveres. Ma õppisin selles koolis laulmist ja siis veel klaverit. Laulsin ma seal koolis viis aastat ja nende aastate jooksul jõudsin ma mitu korda “Laulukarusellil” käia. Esimesse klassi minnes läksin ma ka klaverit õppima. Klaverit õppisin ma seitse aastat ja lõpetasin oma õpingud kiituskirjaga. See oli väga põnev aeg ja väga suur enese ületus. Mulle väga meeldis muusikat õppida ja tunnen, et see on andnud mulle mu hilisemas elus nii palju juurde. Pihlaka kohvik vajaks samuti mainimist, sest kõik õpilased astusid sealt enne tunde läbi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Reaalgümnaasium e. praegune Rakvere Vabaduse kool on minu jaoks samuti oluline. Seal on käinud minu isa, õde ja mina. Isa lõpetas seal 9 klassi, õde 12 klassi ja mina 9 klassi. See oli tore kool, jääb mulle alatiseks meelde. Mäletan siiani oma kõige esimest 1. septembrit kui kooli läksin. Mulle väga meeldis, et mu õde veel sellel ajal koolis oli, sest siis sain igal vahetunnil ta kooli pealt ülesse otsida. Lisaks teasid mind õpetajad minu targa ja entusiastliku õe järgi. Kui mina sinna kooli läksin töötasid seal ikka veel mõned õpetajad kes ka mu isale olid tunde andnud, muutunud oli vaid kooli välimus.

# data[].attributes.body
Parkali tänav on seotud minu isaga. Terve oma elu on ta elanud rakveres. Päris väiksena elas ta just sellel tänaval oma perega. Ta elas kortermajas mis oli päris pisike. Talle meeldis rattaga sõita ja onne ehitada. Tal oli ka koer aga lühikest aega, kuna juhtus õnnetus. Veel talle meeldisid väga autod nagu peaaegu igale poisile. Ta oli ainus laps oma peres ja ta oli väga krutskeid täis. Minu ema ja isa lapsepõlve lood on väga erinevad kuna ema elas maal ja mu isa linnas. Huvitav on kuulata mida erinevates kohtades kasvamine muudab. Kuulates nende lugusid olen aru saanud, et vahet pole kas sa kasvad maal või linnas, põnevaid lugusid juhtub nagunii.

# data[].attributes.body
Kullenga on seotud minu emaga. Minu ema kasvas kullengal ja elas seal kuni oma gümnaasiumi lõpuni, sealt edasi läks ta rakveresse. Kooli sõitis ta bussiga mis viis hommikul kooli ja peale lõunal Kullengale tagasi. Mu ema käis Väike-Maarja keskkoolis. Kullengal käime me perega siimanaii, külastame sugulasi seal. See on armas maa koht. Mu ema on rääkinud palju lugusid on oma lapsepõlvest mis on tihedalt seotud selle kohaga. Ta kasvas üles väikeses talus erinevate loomadega, ta aitas kooli kõrvalt ka nendega tegeleda. Suvel sai ta lakas magada ja sõita traktoriga. Tema lugudest tundub mulle et tal oli tore ja sündmusterohke lapsepõlv.

# data[].attributes.body
Kiviõli on linn Ida-Virumaal Eestis, mille ajalugu ulatub tagasi 1922. aastasse. Linnas asub Eesti esimene põlevkivikeemia tehase kompleks, mis on olnud oluline osa Eesti majandusest. Kiviõli on tuntud ka oma kaevandusmuuseumi ja seikluskeskuse poolest.
Kui mu ema perekond tuli Ukrainast Eestisse palju põlvkondi tagasi, siis võib Kiviõli olla üks nende linnadest, kus nad elasid enne asumist mujale Eestisse, näiteks Viisu ja Koordi.

# data[].attributes.body
Vajangu asub Tapa vallas Lääne-Virumaal ning see on samuti väike küla. Vajangu ajaloost tean ma, et see on esmamainitud juba aastal 1586 ning küla on läbi aegade olnud oluline transpordikeskus, kus ristuvad mitmed teed.
Kuna see paik asub Lääne-Virumaal, siis on see minu jaoks tähtis, kuna minu perel on tugevad juured selles piirkonnas. Minu vanavanaisa ja vanavanaema ning vanaisa kasvasid üles just selles külas ning rääkisid mulle palju selle kohta.
Vajangu ajalugu on rikas ning seal on palju mälestusmärke, nagu näiteks Vajangu raudteejaam, mis ehitati 1870. aastal ja on siiani kasutusel. Mulle meeldib mõelda, kuidas minu vanaisa ja vanavanaema ning vanaisa on nendes paikades käinud ning kuidas nad sealset eluolu kogesid.

Mäletan ka omamoodi lugu kui ükskord internetis videoid vaatasin, siis nägin oma vanavanaema, kellegi tiktoki videos. Teda oli filmitud, sest vanavanaemal oli natuke ebaviisakas keelekasutus ja see tundus, kellegile naljakas.

# data[].attributes.location_name
Tapa Gümnaasium, Pargi, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tapa Gümnaasium, Pargi, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tapa Gümnaasium, Pargi, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tapa Gümnaasium on minu jaoks kool, kus ma veetsin palju aega. Õppisin seal, kohtusin uute sõpradega ning tegin esimesed sammud oma haridusteel. Koolis valitses sõbralik ja toetav õhkkond, mis aitas mul end mugavalt tunda ning keskenduda õpingutele. Minu vanemad õppisid samuti Tapa Gümnaasiumis. Isa õppis väga ammu, et ei mäletagi, mis aasta see võis olla. Ema käis õhtukoolis kui mina veel kärus olin.
Tapa Gümnaasium on kaasaegne kool, mis pakub palju võimalusi erinevate huvide ja harrastuste jaoks. Tapa Gümnaasiumi ajalugu ulatub tagasi 1920. aastatesse, kui kool alustas tegevust Tapa Haridusseltsi juures. Aastate jooksul on kool kasvanud ja arenenud ning täna on see kaasaegne õppeasutus.

# data[].attributes.body
Minu ema noorena elas ka Tapal ja elab praegugi. Noorena nad elasid vanaema ja vanaisaga nö sõjaväelinnakus, sest seal kortermajades elasid sõjaväelased ja nende pered ja kuna mu vanaisa oli sõjaväelane, said nad seal korteri. See ei olnud nii hea maja ja korter, sest kõik oli ehitatud veel nõukogude ajal ja maja juba hakkas tasapisi lagunema. Ema rääkis, et neil mitu korda läksid kütteradiaatorid katki ja sealt purskas vett välja ja oli uputus. Väga kaugel oli maja linnast ja ema pidi pika maa läbima koolini.
Minu väga paljud sugulased on pärit Tapalt ja ainult mõned olid ära kolinud kuskile suuremasse linna aga meie põlvkond: mina, ema, vanaema oleme pärit Tapalt.

# data[].attributes.body
Olen ise pärit Tapalt. Terve oma elu olen elanud samas majas, mis asub Tapa kesklinnas. Kõik lapsepõlve mälestused on mul sellest majast ja selle ümbrusest. Meie kodu asukoht on väga mugav, sest kõik poed ja üritused on väga lähedal ja ei pea kaua kõndima. Esimene pood on minu maja vastas ehk lihtsalt vaja kõndida üle tee ja kui olin väike siis kogu aeg käisin seal komme ostmas. Kohe poe kõrval asub muusika- ja kunstikool kuhu ma käisin kunstikooli paar aastat tagasi. Muusika kooli taga on kohe laste mänguväljak, kus ma väiksena veetsin väga kaua aega. Minu vanaema ja vanaisa elavad ka suhteliselt lähedal ja varem käisin nende juures iga päev pärast kooli. Samas asub meie maja kõrval Pubi Tareke, kus me iga nädalavahetus käisime perega söömas maitsvaid burgereid. Minu koolitee ei olnud ka eriti pikk (u 5 min) ja iga hommik ma kõndisin mööda kultuurikoda, kus toimusid tantsutrennid, näidati kino, kõik üritused ja pühad peeti seal. Mõned aastad tagasi seda renoveeriti ja seda tehti veel ilusamaks.

# data[].attributes.body
Tõnis Niinemets (sündinud 10. oktoobril 1987 Rakveres) on eesti näitleja, õhtu- ja saatejuht. Tõnis käis Rakvere Gümnasiumis (praeguses Vabaduse koolis) samuti osales seal ka teatriansamblis. Õppis ka Tartu Ülikoolis Viljandi Kultuuriakateemias näitleja eriala. Edasi läks ta toole Von Krahli teatrisse ja mõni aasta hiljem oli ta vabakutseline näitleja. Ta töötas ka Eesti Draama teatris näitlejana aastal 2021. Ta on olnud fimides, sarjades, telesaadetes, tantsuvideotes. Ta on teinud ka püstijala komöödijat.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Keskväljak, Turu plats, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rannamurre on Rakveres räägitud kirderannamurde kuuluv Eesti murre. See on tihedalt soetud põhja Eesti keskmurde ja Lõunapoolsete Soome murretega. Selle murde põhierinevus peitub selles et vokaalharmoonia on taandatud. Seega einevad Lõuna ja Põhja Eesti murde sõnade järelsilpide vokaaid.   näited : nägija, vedaja, kavala, matala, jämeta, elakse, jääkse.

# data[].attributes.location_name
Rahvamuusikaansambel Kungla MTÜ, Kungla, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rahvamuusikaansambel Kungla MTÜ, Kungla, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rahvamuusikaansambel Kungla MTÜ, Kungla, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Virumaa meeste rõivastus oli kihelkonniti küllalt sarnane ja esines vaid üksikuid erisusi. Seetõttu võime rääkida pigem piirkondlikust kui kihelkondlikust rõivastusest. Samuti on originaalesemeid muuseumides väga vähe säilinud, mistõttu tuleb Virumaa meeste rahvarõivakomplekti kokkupanekul esemelisi näiteid naabruskonnast laenata või toetuda kirjeldustele.
Rakvere mehe põhikomplekti kuulusid särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid, peakate. Lisanditeks olid ehted, kaelarätt, tubakakott ja kindad, mis sätiti tihti kaunistuseks vöö vahele. Ülerõivasteks olid pikk-kuub ja kasukas.
Meeste särgid õmmeldi tavaliselt valgest linasest riidest, ühest tükist ja lühemad kui naiste omad. Seetõttu ei olnud neil ka laiendavaid siilusid küljeõmblustes. Särgid õmmeldi õlaõmblusteta, õlgadele kinnitati õlalapid ja nurklapid. Kaela ümbert kroogiti, krae tehti kas kitsas püstine või mahakeeratud. Varrukad õmmeldi nii värvliga kui ilma. Eest kinnitati särk vitssõlega.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Rahva Raamat, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Rahva Raamat, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Rahva Raamat, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg.
Rakvere kihelkonnast on säilinud graafilised joonised naiste ajaloolisest rõivastusest.
Kahjuks ei ole Rakvere kihelkonnast ajaloolisi särke säilinud, mistõttu tuleb toetuda kirjeldavatele arhiivimaterjalidele.
Särki kanti nii suvistel põllutöödel vööga keskelt kinni köidetuna kui ka alusrõivana käiste ja seeliku all. Särke oli kahte tüüpi: pikkade või küünarnukkideni ulatuvate varrukatega ja varrukateta.

# data[].attributes.location_name
Rakvere loss, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere loss, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere loss, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Maaalused käigud: Rakvere lossi ja Pahni linna mäe vahel olevat olnud ühendus maaaluste käikude kaudu. Kunagi, kui Rakvere mõisa omanikuks oli v. Rennenkampf, olevat kaks poissi alustanud Rakvere Vallimäe keldritest teekonda sinna. Nad jõudnud raudtee kohani (rongi sõitmist olevat kuulnud), siis aga kartes eksida, tulnud tagasi. Selle peale lasknud v. Rennekampf käigud sulgeda

# data[].attributes.body
Hiiekoht: n.n. „Hiiemägi“, asukoht Vaekülas, Hiiemäe tl. maal. Tallinna-Narva raudteest 30-40 m. N. pool, Vaeküla jaamast umb. 1 km. Rakvere pool, maantee ja raudtee ristlemiskohal. Praegu asub kõrgemal kühmul tuuleveski. Varemini olnud see küngas ohvrikohana tarvitusel. Künkal kasvanud pärnad ja tammed. Rahvasuus liigub jutt, et püha koht, mis olnud alati „au sees“, olevat kaitsnud kohapealset ümbrust sõdade ja muude õnnetuste eest

# data[].attributes.body
Äntu sinijärv asub Lääne-Virumaal Tamsalu vallas Äntu külas ning on üks kaunimaid Eestimaa looduslikke veekogusid.
Sinijärve nimi on saanud ta veekogu erakordselt sinisest värvusest, mille põhjustab järve põhjas oleva lubjakivi lahtisidumine vees. Lisaks sinisele värvusele on järve vesi erakordselt selge ning selle põhjas võib näha erinevaid veetaimi ja -loomi.
Äntu sinijärv on populaarne paik nii matkajate kui ka kalameeste seas. Järve ümbruses on matkarajad ning telkimisvõimalused, samuti saab järvest püüda haugi, ahvenat ja teisi kalaliike.
Kokkuvõttes on Äntu sinijärv üks tähtsaid looduslikke vaatamisväärsusi Eestis.

# data[].attributes.body
Lahemaa Rahvuspark on looduskaitseala, mis hõlmab suurt osa Lahemaa poolsaarest. Park on rikas mitmekesise looduse ja kultuuripärandi poolest ning pakub palju võimalusi matkamiseks ja looduse nautimiseks.

Me arvame, et Lahemaa Rahvuspark on suurepärane koht, kus saab nautida loodust ning õppida Eesti kultuuripärandi kohta. Seal on mitmeid matkaradasid, mis viivad läbi erinevate maastike ning võimaldavad näha erinevaid loomaliike ja taimi.

Lisaks loodusele on Lahemaa Rahvuspark rikas ka kultuuripärandi poolest. Seal asuvad paljud ajaloolised hooned, nagu mõisad ja kalurikülad, mis annavad aimu Eesti ajaloost ja kultuurist.

Kokkuvõttes arvame, et Lahemaa Rahvuspark on suurepärane koht nii kohalikele kui ka turistidele. Seal on palju avastamisrõõmu ning see on suurepärane võimalus lõõgastuda ja nautida loodust.

# data[].attributes.body
Tudusoo looduskaitseala on Eesti üks olulisemaid looduskaitsealasid, mis asub Lõuna-Eestis Valga maakonnas. see koosneb soostikust, mägistest aladest ja metsadest.
Tudusoo looduskaitseala on oluline elupaik paljudele kaitsealustele liikidele, sealhulgas rabapistrikule, lendoravale, rabakonnale ja paljudele teistele. Lisaks sellele on see oluline ka erinevate taimeliikide jaoks, näiteks leidub seal sookailu, sangleppa ja paljusid teisi haruldasi taimeliike.
Kuigi Tudusoo looduskaitsealal on palju looduslikku ilu ja mitmekesisust, on see ka haavatav inimtegevuse mõjudele. Seetõttu on oluline järgida kaitseala reegleid ja hoida seda puhtana.

# data[].attributes.body
Porkuni järv on maagiline ja populaarne paik Lääne-Virumaal. Looduslik veekogu, mis asub ajalooliselt tähtsas piirkonnas, kus on palju muistseid kindlusi ja sellel on ka kultuuriline ja ajalooline tähendus.

Porkuni järv on populaarne paik kalameestel, kuna selles leidub erinevaid kalaliike. Samuti on see ka sobiv koht veespordi harrastamiseks, nagu paadisõit ja aerulauasõit.

Järve ümbrus pakub ka võimalusi matkamiseks ja looduse nautimiseks, kuna sellel on kaunis ja mitmekesine taimestik ning linnustik. Lisaks on järve kaldal Porkuni kindlus, mis on ajalooline väärtus ja pakub võimalusi ajaloohuvilistele.

Meie arvates on Porkuni järv oluline looduslik ja kultuuriline pärand ning seda tuleks hoida ja kaitsta. Samuti on see kaunis ja rahustav koht, kus saab nautida loodust ning veeta aega pere ja sõpradega. Siiski on oluline meeles pidada, et järve ökosüsteem on habras ja tuleks hoiduda tegevustest, mis võivad seda kahjustada, et see säiliks ka tulevastele põlvedele.

# data[].attributes.body
Simuna meteoriidikaater asub Lääne-Virumaal Simuna vallas. See on Eesti suurim tuntud meteoriidikraater. Kraateri moodustumist seostatakse meteoriidiga, mis lõi Maale suure jõuga ning tekitas kraatri umbes 2,3 miljardit aastat tagasi. Simuna meteoriidikaater on tänapäeval maastikuliselt hästi tuntav ning pakub huvi nii teadlastele kui ka turistidele.
Meteoriidikaatris on ka väike muuseum, kus saab näha erinevaid meteoriite ja õppida nende kohta rohkem. Lisaks sellele korraldatakse seal sageli giidiga ekskursioone, et külastajad saaksid kogeda meteoriidikaatri ilu ja ajalugu lähemalt.
Kokkuvõttes on Simuna meteoriidikaater oluline paik mitte ainult Eesti, vaid kogu maailma jaoks, kuna see pakub väärtuslikku teavet meteoriitide päritolu ja koostise kohta ning aitab meil mõista meie planeedi ajalugu ja päritolu.

# data[].attributes.body
Ehalkivi on üks unikaalsetest ja hinnalistest kividest, mis leidub Eestis. Seda nimetatakse ka maagiliseks kiviks, kuna sellel on uskumatult ilus ja värvikas mustriline pind ning seda peetakse ka kaitsekiviks.

Ehalkivi on tekkinud tuhandeid aastaid tagasi ränikihi ning veega kokkupuutumise tagajärjel. Selle kristalliline struktuur on moodustunud järk-järgult, mis annab sellele erilise energia.

Ehalkivi kasutatakse ehtena, samuti on seda võimalik leida ka erinevate kodutarvete ja -dekoratsioonide hulgast. Eesti rahvuslikus folklooris on ehakivil olnud ka eriline koht, kuna seda on peetud maagiliseks kiviks, mis aitab kaitsta kandjat negatiivse energia eest ning annab jõudu ja enesekindlust.

Minu arvates on ehakivi tõesti unikaalne ja väga huvitav kivi. See on Eestile oluline kultuuriline ja ajalooline pärand ning seda tuleks hoida ning väärtustada. Lisaks on ehakivi ka väga ilus ehe ning kaunistab iga kandja välimust.

# data[].attributes.body
Minu arvates on Virumaa Lavamaa ilus ja huvitav koht, mis väärib kindlasti külastamist. Samas on oluline meeles pidada, et kaevandamine ja tööstuslik tegevus võivad olla keskkonnale kahjulikud ja tuleks leida tasakaal selle piirkonna majandusliku ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse vahel.
Virumaa Lavamaa on kivistunud merepõhja jäänused, mis ulatuvad Lääne-Virumaalt Ida-Virumaale. Lavamaa kõrgus merepinnast varieerub 60-160 meetri vahel. Piirkond on täis kauneid maastikke, rikkalikku loodust ja kultuuripärandit.

Lavamaa alal on mitmeid kauneid paiku, mida tasub kindlasti külastada, nagu Oandu-Ikla matkarada, Altja ja Sagadi külad, Kunda kivipark ning Purtse kindlus. Neis paikades saab nautida nii looduse ilu kui ka tutvuda ajaloo ja kultuuriga.

Virumaa Lavamaa loodus on mitmekesine, seal elavad paljud loomaliigid nagu hundid, ilvesed ja metskitsed. Piirkonnas on ka palju erinevaid taimi ja puid, mis muudavad selle vaatepildi kauniks ja unikaalseks.

Lisaks loodusele on Virumaa Lavamaa ka oluline tööstuspiirkond, kus kaevandatakse põlevkivi, mis annab suure osa Eesti energiaallikast. See aga kaasneb keskkonnakahjudega, mille tõttu on ka palju vastuolusid.

Minu arvates on Virumaa Lavamaa ilus ja huvitav koht,

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Meil on eraldi ka Emumägi, aga Pandiveres on Lääne-Virumaa kõrgustik, mis paikneb Lõuna-Eesti ja Põhja-Eesti vahel. Valisime selle, sest see on tuntud kõrgustik. Kõrgustiku kõrgeim tipp on Koiva mägi, mille kõrgus on 166 meetrit merepinnast.

Kõrgustikul asuvad ka mitmed kultuurilooliselt olulised paigad, nagu Kõrvemaa matkarada ja Kõrvemaa looduskeskus, mis tutvustavad kõrgustiku ajalugu ja loodust.

Lisaks looduslikele ja kultuuriloolistele vaatamisväärsustele on Pandivere kõrgustik ka oluline põllumajanduspiirkond, kus kasvatatakse teravilja, kartulit ja muid põllusaadusi.

Pandivere kõrgustiku piirkonnas on võimalik ka harrastada erinevaid spordialasid, nagu matkamine, jalgrattasõit, suusatamine ja kalastamine.

Kui on soov rohkem teada saada Pandivere kõrgustiku kohta, võib külastada Eesti Looduse infosüsteemi veebilehte: https://infoleht.keskkonnainfo.ee/default.aspx?state=5;68528789;est;eelisand;;&comp=objresult=result.tab=1

# data[].attributes.body
Valisime selle koha, sest meil Eestis küll väga palju kõrgeid kohti ei ole aga just Väike- Maarjas on mägi, mis on küllaltki kõrge. Olime teadnud, et see on väga ilus koht aga kahjuks meist kõik ei ole seal käinud aga pärast selle koha kohta uurides tekkis veel suurem soov sinna minna.
Emumägi on Pandivere kõrgustiku ja Põhja-Eesti kõrgeim tipp, mille kõrgus merepinnast on 166,5 m ja jalamilt 80 m. Emumäel asub vaatetorn, mille 115 astet viivad 21,5 meetri kõrgusele maapinnast ja tipust näeb selge ilmaga kahe-kolmekümne kilomeetri kaugusele.
Lisaks vaatetornile on Emumäel veel turismiinfopunkt, kaks madalseiklusrada, erineva pikkusega matkarajad, puhkamiseks laudade ja pinkidega varjualused, puukujude allee ja vana Mursi kalmistu. Pikniku pidamiseks ja grillimiseks on puhkealal olemas istumiskohad ja grillrestidega lõkkeasemed.

# data[].attributes.location_name
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Me valisime Käsmu meremuuseumi kuna meie oleme eelmistes koolides oma klassidega käinud seal muuseumis. Väga hästi mäletan seda muuseumit, sest seal oli väga hubane ja ei näinud üldse välja nagu muuseum. See asub mere kõrval ja kogu aeg puhus tuul aga seal oli nii vaikne ja rahulik koht.
Käsmu Meremuuseum asub 1993. aastast tsaariaegses piirivalvekordoni hoones ja tutvustab legendaarse kapteniküla ajalugu. Eksponaadid kajastavad kõiki merega seotud valdkondi - meresõitu, kalapüüki, salakaubavedu, aga ka merd kui looduse osa ning foto- ja kujutava kunsti objekti. Lastele korraldatakse muuseumipäevi põhiliselt kahel teemal: kapteniküla ja viikingiaeg. Saab külastada ka Käsmu Tuletorni.
Käsmu muuseum on eramuuseum, mis koosneb Aarne Vaigu kogust. Muuseumi külastab tavaliselt aastas üle 400 ekskursiooni, ehk umbes 40000 külastajat.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Me valisime üheks punktiks Rakvere teatri, sest meie arust on see üks väga tähtis kultuuri osa meie väikses linnas.
Rakvere Teater on üks Eesti kultuurimaastiku silmapaistvamaid ja olulisemaid teatreid. See asub Lääne-Viru maakonnas Rakvere linnas ning on oma 75-aastase ajalooga üks vanimaid teatreid Eestis. Rakvere Teatris on palju erinevaid lavastusi, mis pakuvad publikule mitmekesist kultuurikogemust.

Rakvere Teatri asutamisest saadik on see olnud oluline osa kohalikust kultuurist, kuid samuti on see laienenud rahvusvaheliseks kultuuriliseks keskuseks. Teater on oma olemuselt professionaalne ning see peegeldub ka teatri kõrgel tasemel kunstilises ja loomingulises kvaliteedis.

# data[].attributes.location_name
Tapa raudteejaam, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tapa raudteejaam, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tapa raudteejaam, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Raudteejaam on oluline raudtee- ja transpordisõlmpunkt Eestis, mis asub Tapa linnas, Lääne-Virumaal. Jaam on üks suuremaid ja tähtsamaid raudteejaamu riigis, mille kaudu kulgeb raudteeliiklus Tallinna, Narva, Tartu ja teiste linnade vahel. Jaam on ka sõjaväe jaoks oluline transpordikeskus ning asub lähedal Tapa Männikumäele, kus asub Eesti Sõjamuuseumi filiaal. Tapa raudteejaam on oluline sõlmkoht ka kaubavedude ja rahvusvahelise transpordi jaoks.

# data[].attributes.location_name
Tapa Männikumäe Terviserada, Karja, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tapa Männikumäe Terviserada, Karja, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tapa Männikumäe Terviserada, Karja, Tapa, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tapa Männikumägi on ajalooline koht Tapa linnas, Lääne-Virumaal. See koht on oluline kuna seal toimuvad Vastlapäevad, suustamised kooliga. Mägi asub linna keskuses ning on tuntud oma militaarajaloo ja kauni looduse poolest. Männikumäel asub Eesti Sõjamuuseumi filiaal, kus saab tutvuda Eesti kaitsejõudude ajalooga. Mäe tipus asub vaatetorn, mis pakub kaunist vaadet ümbritsevale maastikule. Männikumäe lähedal asub ka Tapa raudteejaam, mis on oluline raudtee- ja transpordisõlmpunkt.

# data[].attributes.body
Lasila mõisa valisime selle pärast, et oleme kuulnud kummitus lugusid selle koha kohta. Samuti on see koht ühele meie grupiliikme vanemale töökohaks. Lasila mõis oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Aegade jooksul on seda omanud mkitmed erinevad inimesed. Pea hoone valmis aastal 1862 ja tehti sellele puhas vuuk ning mitmed tornid ja tornikesed. Praegune Lsila mõisahoone härraste maja valmis 1880 ja 1890 aastatel. Arhidektuuriliselt oli see uus gooti ja uusrenesanssi stiilis.  Mõiss toodeti ka mitmed asju nagu kartuleid, teravilju. Mõisa aladel kasvasid lehmad ja viinaköögis tehti viin mida müüdi kohalkes kõrtsides, Narva, Peterburis. Mõis kõrval on ka tiik seal lähedal kuivati, viinavabrik, laudad, park.

https://et.wikipedia.org/wiki/Lasila_m%C3%B5is

# data[].attributes.location_name
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kiltsi mõis asub Rakvere linnast umbes 30 km kaugusel. See on üks näiteid Eestis säilinud hilisbaroksest mõisakompleksist. Mõis on oma nime saanud Kiltsi külast, kus see asub. Kiltsi mõis on üks neist mõisatest, mis on ajalooliselt tuntud oma ilusa arhitektuuri, ajaloolise väärtuse ja avarate pargi- ja metsamaade poolest.

Kiltsi loss sai valitud kuna seal on toimunud suvised laagrid noortele. Mälestused on ainult jäänud

Mõisa ajalugu ulatub tagasi 15. sajandisse, kui Kiltsi valduses oli maakondlik linnus, mis oli osa piirikindlustusest. 16. sajandil sai mõis esimest korda mainimist, kuigi see oli sel ajal veel pigem lihtne talupoegade asula kui tõeline mõis. 17. sajandi alguses andis kuninganna Kristiina Kiltsi mõisa oma abikaasa prantsuse aadlikule James de la Gardie'le kingitusena.

Mõisa peahoone arhitektuuris on tunda itaalia barokki mõjutusi.

Mõisapark on rajatud looduslikule järvele ning see on tuntud oma kirevate rododendronite ja hübriidse lehisega. Pargis on ka mitmeid ilusaid skulptuure, nagu näiteks Veenuse kuju.

Kiltsi mõis on tuntud ka oma kultuurilise ja ajaloolise väärtuse poolest. Mõisa peahoones on avatud muuseum, kus saab tutvuda mõisa ajaloo ja arhitektuuriga ning näha näituseid kohalikest kunstnikest.

# data[].attributes.body
Sagadi Mõis on ajalooline mõisahoone, mis asub Lääne-Virumaal, Eestis. See imposantne ehitis on eitatud 1753. aastal ning kuulus erinevatele aadlikele ning perekondadele läbi aegade. Mõisa ajalugu on rikas ning huvitav, täis erinevaid seiklusi ning lugusi.
Sagadi Mõis on tuntud kui üks paremini säilinud mõisaid Eestis. Mõisa peahoone on tõeline vaatamisväärsusi oma kauni barokse arhitektuuri, avarate tubade ja uhke sisustusega. Mõisas on mitu näitust, mis tutvustavad nii mõisakultuuri kui ka Eesti loodust ja ajalugu.
Mõisa ümbrus on kaunis ning pakub rohkelt võimalusi looduse nautimiseks. Mõisa park on suur ja hooldatud ning seal asuvad mitmed haruldased taimed ja puu. Lisaks on Sagadi Mõis ümbritsetud kaunite metsade ja järvedega.
Sagadi Mõis saigi valitud sellepärast, et algklassides oli seal metsas matkamas käidud. Oluline, sest see on osa mu lapsepõlve mälestustest.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
See koht rakveres on oluline selle pärast, et Berit on elanud terve elu Rakveres ja käinud seal palju kordi. Kui t oli väiksem, siis käis ta seal talvel kelgutmas, suvel sõitis ta seal rattaga. Erinevad üritused toimusid linnuse sees aasta ringselt j tore oli nendel käia, sest seal on põnevaid kohta ja loomi. Selle kohaga tuleb meil ka meelde meie kõige esimene aktus, kui alustasime 10. klassi  riigigümnaasiumis. Selle koha ümbrus on nüüdseks korda tehtud ja kutsub end vastama veelgi rohkem.
Ajaloolisem taust sellel kohal.
Arheoloogilised andmed muinasajast (5-6 sajandist) Rakvere linnuse kohta. Arvatakse et muinasaegsel linnusel polnud tugevad kaitset, vaid männipuust kaitse tarad. 11-12 sajandis toimus ilmselt männipuust kaitsetarade tugevdamine. Kivimüür linnusel puudus, sest lähi ümbruskonnas polnud õiget materjali piisavlalt. See on kõik mis arheoloogid vana puitlinnuse kohta oskasid leida, sest preaguse kivist linnuse ehitamise käigus hävinesid paljud asjad. Linnuse nime lugu on huvitav, Henriku Liivim kroonikast tuleb välja, et 13 sajandil nimetati linnus Tarvanpäeks, see on seotud sellega, et Taani-ajal nimetati seda kohta Wesenberg (esmalt mainiti 1252 aastal, wesent – tarvas alamsaksa keeles). Tuli ka tarv kujuga pitser linnle. Taani aja lõpul (1238-1346).
23. aprillil 1343 aastal - oli Jüriöö ülestõus, mis levis ka Lääne-Virumaale. Taani kunings ei suutnud ise seda maha suruda seega kutsus appi Liivi ordu. Peale ülestõusu maha surumist müüd Taavi kuningas Valdemart IV EEstima Liivi ordule.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Toolse sadam oli ainuke kergesti ligipääsetav sadam Virumaa lääneosas. Siit läks tee sisemaale, Virumaa viljarikastesse piirkondadesse. Juba muinasajal oli Toolsel mõnekilomeetrise vahega kaks linnust.
Esimene neist, Toolse Ussimägi, asub Toolse jõe idakaldal umbes 3 km jõesuust ülesvoolu. Linnus paikneb kitsal (kõige laiem on idapoolne ots – 30 m), ida-lääne suunalisel 140 m pikkusel neemikul ja on kolmest küljest kaitstud järskude, 14 m kõrguste nõlvadega. Neemiku idaosas kaitseb linnust 1,2 m kõrgune vall ja selle ees paiknev lai vallikraav. Otsavalli ees põllul on avastatud asula kultuurkiht. Linnuse hoovi kultuurkihist leitud käsitsivalmistatud keraamika pärineb esimese aastatuhande teisest poolest.
Teine, Toolse jõe suust ja mererannikust mõnisada meetrit jõge mööda ülespoole jääv, jõe idakaldal paiknev linnus oli ilmselt mõeldud jõesuus asuva sadama ja kaubitsemiskoha kaitseks. Ometi puudub Toolse linnusel märkimisväärne kultuurkiht, mis näitab, et seal pole olnud alalist elanikkonda, küll aga võis sadamakoha, so jõesuu naabruses või linnuses olla ajutine kergetest ehitistest koosnev asula. 1955. aastal toimunud arheoloogilistel kaevamistel leitigi linnuseõue katvast leiuvaesest kultuurkihist põlenud savitihendite katkeid, millest osal oli säilinud punutise jälgi. Arvatavasti pärinevad need vitstest punutud ja saviga määritud seintega, postidele toetuvatest varjualustest. Kuigi dateerimist võimaldavaid leiud puuduvad, arvatakse linnus pärinevat muinasaja lõpust.
Ilmselt on just seda linnust silmas peetud 1359. aastast pärinevas Ojaküla ja Kaliküla vahelist piiri käsitlevas dokumendis, kus mainitakse ühe piirimärgina kõrget linnamüüri (Ouersten Borchwall). Kas linnus oli sel ajal veel kasutuses või mitte, pole teada.

# data[].attributes.location_name
Jäneda mõis, Lossi tee, Jäneda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Jäneda mõis, Lossi tee, Jäneda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Jäneda mõis, Lossi tee, Jäneda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Jäneda küla on esmamainitud 1353. aastal, mõisad aga 1510. aastal. Jäneda mõisa juurde kuulus ka Imavere kõrvalmõis. Mõisa ülesandeks oli osaleda Maapäeval, ajada riigiasju ning korraldada teedeehitust. On teada, et kunagi Jäneda mõisasüdamest läbimineva Piibe maantee üle jõe Vooselt suunduv tee oli olnud üks Tartu -Tallinn maantee trasse ning ühtlasi ka piirkonna üks tähtsamatest teedest.
Jäneda mõisal on olnud läbi aegade palju erinevaid omanikke kuid neist enamike käes oli mõis vaid paarkümmend aastat. Selge see, et selline tihe omanike vahetumine ei mõjunud mõisa arengule hästi.
Kuni aastani 1818, mil mõisa ostis krahv Gustav Wilhelm Rehbinder Varangu ja Liigvalla mõisast, oli Jäneda mõisa olukord kaunikesti trööstitu. Hooned olid lagunenud, parki aga polnud peaaegu ollagi. Olukord hakkas paranema, kui krahv Rehbinderi tütar Dorothea Helene Margarethe Elisabeth abiellus 1805 .aastal Paul von Benckendorffiga, kes oli pärit Virumaalt, Kiltsi mõisast. Benckendorffide valitsusaeg, mis kujunes mõisa ajaloo pikimaks, muutis mõisa arengu mõttes suisa paradiisiks. Peahoone korrastati ning ka kõrvalhooned tõusid üksteise järel varemetest. Sel ajal ehitatud hoonetest tuleb kindlasti mainida peahoone ees asuvat suurepärast neogooti stiilis aita ning 1880. aastatel ehitatud hobusetalli ja viinavabrikut. Mõisat ümbritsev park kujundati ümber neogootika põhimõtete järgi, seda ilmestati kanalikeste, tiikide ja rosaariumiga. Kuna kõrvalhoonete olukorrast sõltus mõisa majanduselu, siis pööratigi esialgu põhirõhk just neile. Peahoone ehitamisele sai asuda alles 20. sajandi alguses. Ehitustööd algasid 1913. aastal Hans von Benckendorffi ajal. Vastvalminud hoonesse kolis von Benckendorffide perekond 1915. aastal. Siis ei osatud veel aimatagi, et nad saavad oma uues majas elada napilt neli aastat.
Eestimaa ülemmaakohtu otsusega 21.09.1859 omandas mõisa maanõunik Gustav Hermann Christoph von Benckendorff (surn. 06.11.1883). Tema koostas oma eluajal 12.12.1881.a. pärandvara loovutamise lepingu, millega loovutas mõisad oma eluajal oma poegadele. Jäneda mõisa sai 125 000 hõberubla eest Alexander Gustav Konstantin von Benckendorff. Kinkelepinguga 31.03.1909 kinkis Alexander Gustav Konstantin von Benckendorff Jäneda mõisa oma pojale kammerjunkur Johann Ulrich Natanael von Benckendorff`ile (surn. 19.04.1919, mõrvatud) hinnaga 358 000 rubla.

Eesti Vabariigi maaseadusega 25.10.1919 võõrandati Jäneda mõis Eesti riigile.
Valisime selle punkti kuna see asub Tapa vallas ja osad meist on tihti sõitnud mööda seda mõisa aga keegi ei teadnud, mis on selle ajalugu ja kuidas see üldse sinna tekkis.

# data[].attributes.location_name
Skulptuur "Eestmaa ärkab", Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Skulptuur "Eestimaa ärkab", Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Skulptuur "Eestimaa ärkab", Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kalju Reiteli valmistatud skulptuur “Eestimaa ärkab” paigaldati Tapa Jakobi kiriku parki 06.09.1991 pärast Eesti taasiseseisvumist linna omavalitsusõigust tunnistavate dokumentide kättesaamise puhul. Skulptuuri tellis Tapa Linnavalitsus.

Kalju Reitel õppis Tapa Gümnaasiumis aastatel 1936 – 1941. Skulptuuri saamislugu sai alguse aastal 1989. Idee skulptuuri tellimiseks tuli rahvasaadikutelt, kuna leiti, et Tapal praktiliselt puudusid teistele linnadele omased skulptuurtaiesed. Tollane TK esimees Malle Iila käis Kalju Reiteli juures Harri Allandi soovitusel, kes teadis skulptor Reitelit kui endist tapalast. Kohtudes Reiteliga, pakkus skulptor linnale juba algselt valmisolnud kavandit (skulptor Jaak Soansi loodud kipsmudelit Vorkuta ohvrite monumendile Eesti Vabariigi poolt, muuseumi märge), ilma jalgadeta Kalevipojast, mille minikoopia Iila ka Tapale kaasa võttis. Saades täitevkomitee liikmetelt nõusoleku, käivitas ta siis ka kuju tellimise. Algul see asus Tallinna Muusikakooli keldris. Inimesed ehmusid veidi, kui nägid kuju selle tegelikus suuruses. Neile tundus kunstniku poolt hoolega kujundatud Kalevipoja meheuhkus liialt vägev ja esiletükkiv olevat. Reitel naeris selle peale ja ütles, et tugeval mehel peab kõik vägev välja nägema.

Kuju valas pronksi kombinaat „Ars“ oma pronksivalu töökojas. 1991 aastal valmis ka kuju alus, mille kolm kivitahku pandi paika kirikuparki suve lõpul, kuju ise aga vahetult enne pidulikku omavalitsusstaatuse tseremooniat. Maksma läks kogu see töö ligikaudu 10 000 rubla, mis oli tollel ajal nõukogude auto „Ziguli“ hind.

1991. aasta septembris  toimus kirikupargis Kalju Reiteli skulptuuri "Eestimaa ärkab" pidulik avatseremoonia. Ootamatult algas tugev vihmasadu. Tundus nagu oleks loodus tahtnud protesteerida skulptuuri asukoha vastu, mis oli otse kiriku külje all. Tõsi on see, et kuju sinna paigutamisele oldi enne seda nii poolt kui vastu, kuid linna keskel sellest paremat kohta ka ei osatud leida. Sümboolne on aga see, et kahekümnendate aastate lõpul kinnitati uue kiriku asukohaks linna keskel paiknenud vabaduseplats, nüüd paigutati sinna kirikuparki Eestimaa ärkamist tähistav taies. Skulptuuri autor on Tapalt pärit Kalju Reitel. Kes tahtis taiese konkreetset mõtet ja seost Eestimaaga leida, võib pidepunkte saada Kalevipojast, kellel mõõk niitis jalad alt. Skulptuur asub paigas omal alusel, selle ümbrust tol ajal veel kujundati. Paljud lootsid, et Eestimaa ärkamisega jõuab selle kaardile tagasi ka Tapa linn, võrdsena teiste seas.
Sellega oli Tapa linn ametlikult taastanud oma omavalitsusstaatuse, mille volikogu ja linnavalitsust juhiti ühes isikus kuni järgmiste valimisteni 1994. aastal. Selle akti põhjal muutus ka TK esimees linnapeaks.
Kas aga skulptuur, mis kirikupargis nüüdseks juba ligi kolm aastakümmet seisab, sinna tegelikult ikkagi sobib, on jätkuvalt rahva seas vaidlusküsimus. Kindlasti vajaks see taies rohkem hooldamist. Aprillimässu ajal (2007) leidsid kohalikud „Našid“, et Kalevipoeg tuleb Tallinna pronkssõduri teisaldamise pärast valge värviga üle võõbata. See näitab ilmekalt, et teadmised Eesti tegeliku ajaloo kohta muukeelsete seas on kahjuks senini ebapiisavad.
Valisime selle punkti kuna enamus meist elavad või on elanud tapal. Üks meist oli vähemalt kuulnud ja oli teadlik sellest skulptuurist. Olen terve oma elu sellest skulptuurist mööda kõnninud ja isegi ei mõelnud milleks see vajalik on aga praegu mul oli väga hea võimalus seda uurida ja endale selgeks teha milleks ja kes tegi selle skulptuuri.