# data[].attributes.body
Porkuni järv (pindala 44,6 ha, pikkus 2 km) asub 107 m kõrgusel merepinnast Porkuni ürgorus. Veekogu on suuremalt jaolt tekkinud süvendamise ja ülespaisutamise teel. Seda on tehtud mitmeid kordi, esmalt piiskopilinnust rajades, hiljem mõisa- aegadel. Järv koosneb neljast osast. Allikatest toituv Porkuni järv on Valgejõe alguseks, allikad asuvad järve lõunaosas. Valgejõgi suubub Loksa linnas Soome lahte, tema pikkus on 85 km. Järv on saanud kuulsaks veetaseme kõikumise tõttu. Järve põhjas olevate karstilõhede tõttu on järv mõnel aastal jäänud täiesti kuivaks, paljastades järvepõhja ja hävitanud kalastiku. Porkuni sillakese juures asuvalt tahvlilt saab lugeda, et järv on täiesti ära kuivanud 1940., 1964., 1976., 1998., 2003. ja 2006. aastal.

# data[].attributes.location_name
Neeruti matkarada, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina alevikust lõuna pool asub Neeruti maastikukaitseala, mis loodi 1957. aastal. See on väga ilusa loodusega 1272 ha hõlmav ala, kus metsaga kaetud väikesed piklikud mäed - oosid - vahelduvad väikeste järvedega. Piklikud kitsad ja teravaharjalised oosid on tekkinud umbes 10000 aastat tagasi, kui siit taandus jääaeg. Jääaja tuntuim uurija Eestis, geoloog Endel Rähni, on nimetanud Neerutit jääaja muuseumiks.

Eesti rahvamuistendid räägivad sellest, et need pikisuunalised oosid on muinasajal kündnud Kalevipoeg, Eesti rahvuskangelane. Kuna Eesti rahvuseepose KALEVIPOEG pani kirja Friedrich Reinhold Kreutzwald, hakkas kohalik rahvas IXX sajandi lõpus ja XX sajandi alguses seda paika kutsuma KREUTZWALDI PARGIKS. Kirjaniku sünnikodu asus siit 4 km lõuna poole. Rahvas on tähistanud selle paiga mälestussambaga. Hiljem on kohanimena rohkem levinud NEERUTI mõisnik Nierothi järgi.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus pakub palju silmailu ning on suurepärane looduse ja mere nautimise koht.
Toolse ordulinnus asetseb kauni mere ääres ning on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne ordulinnus.
Kants pidi kaitsma sealset Toolse sadamat mereröövlite rüüsteretkede eest. Suviti on toimunud aaretejahid, kus on osalenud nii väiksed kui suured rüütlid ja mereröövlid.
Tänaseks säilinud müürid on ehedad ja seal pole toimunud restaureerimistöid, tehtud on vaid konserveerimist, mis tagab müüride ehtsuse. Soome lahe rannikut liigestavad seal ligi 1 kilomeetri pikkune põhja eenduv Toolse neem (Kunda lahesuu lääneots) ja Toolse jõe suudmest idas lahte sirutuv üle 1 kilomeetri pikk ja 20 meetrit lai Liivasaar (kõrge veeseisuga saar), mida pärimustes nimetatakse Kalevipoja Soome sillaks. Neemest umbes 2 kilomeetrit kirdes asub kahest kivirühmast koosnev Pühakari. Maastikku ilmestavad liivakiviastang (nn Kronkskallas) ja Toolse jõe vormirohke org. Toolse ümbruses on 2 linnamäge ja ordulinnuse varemed (ehitismälestis). Toolse lähedal on kindlakstehtud suur fosforiidivaru (Toolse fosforiidimaardla).

# data[].attributes.body
Aprillikuu alguses nägid mu vanemad meie kodurannas, Mustojal väikest hallhülge poega. Sellega seoses lugesin artiklit, et viigerhülged on Läänemerest välja suremas.

Kõigest sajandiga on Läänemeres kahanenud tippkiskjaka peetava liigi asurkinna suurus koguni 95%.  Soojade talvede tõttu võivad nad siitkandist lõplikult kaduda, sest hülged vajavad poegimiseks jääd. Liikide kadumine on üks kliima soojenemisega kaasnevaid probleeme, sest kõik loomad ja taimed ei suuda oludega koheneda. Viigerhülged on hea näide, sest neil ei ole looduslikke vaenlasi, seega kadumise ainus põhjus saab olla elukoha või toidu puudus.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Ontika pankrannik on kindlasti minu silmis üks looduslikult vägevatest kohtadest Virumaal. Balti klindist on ka varem meie padletis juttu tulnud ning Ontika pankrannik ongi Balti klindi kõige kõrgeim osa. Ontika ulatub kuni 55 meetrit üle merepinna ning Valaste joa juurest trepilt paljastuvad vaatajatele erineva ajastu kivimikihid. Võimalik on näha sealset klindimetsaga rannikut ning savist, liivakivist ja argilliididest moodustatud klinti. See on minu meelest erakordne vaade, sest Eestis sellise kõrgusega paekaldaid eriti ei ole. Ida-Virumaa suurima vaatamisväärsusega on võimalik tutvuda 5,5 km pikkusel õpperajal.

# data[].attributes.body
Olen märganud, et aastatega on Eestis kala hind aina tõusnud ning selle üheks põhjustajaks on kliimamuutus. Kalavarude vähenemine on Eesti kalamajanduse suurimaid probleeme. "Kui teeme valesid otsuseid, siis meie lapsed ei pruugi enam Läänemerest või Peipsist püütud kala süüa," ütles kalanduse teabekeskuse juht Toomas Armulik
Suured ja madalad järved kipuvad olema kliimamuutuste suhtes mereökosüsteemidest oluliselt tundlikumad. Hiljutine uuing kinnitab, et viimaste aastakümnete kuumalained ja heitlikud talved on kurnanud märkimisväärselt ka Peipsi järve kalavarusid. Sagenevad kuumalained ja kliimamuutuse mõjul soojenevad veed muudavad magevee kalakooslusi kõikjal maailmas. Eriti hästi on see näha suures madalas Peipsi järves, kuna need soosivad soojaveeliike, nagu koha või latikat, ja pärsivad jahedat vett eelistavate liikide, näiteks rääbise, peipsi siia ja lutsu ellujäämist, kirjutab Eesti Maaülikooli vanemteadur Külli Kangur.

# data[].attributes.body
Altja on tüüpiline rannaküla, kus majad paiknevad piki ühte külatänavat. Lahemaa rahvuspargis asuv Altja kaluriküla esineb kirjalikes allikates esmakordselt 1465 a. Täna näeme Altjal Uustalu ja Toomarahva tüüpilisi rannatalusid 19. saj lõpust ja 20. saj algusest. Altja neemel on näha taastatud võrgukuure. Huvitav teada: Võrgukuuride lähedal vees on Suurkivi. Rannarahvas teab rääkida, et kui sisemaa elanikele tõid lapsi kured, siis Altja küla lapsed olevat selle kivi tagant veest toodud. Seetõttu on kivi ka Titekiviks kutsutud. Altja on kaunis ning eriline küla. Käisin seal koos oma perega väiksena üsna tihti. Sealne ilus ja rahulik rand ning ajaloolised rannnatalud teevad Altjast mõnusa koha, mida Lääne-Virumaal külastada.

# data[].attributes.body
Äntu sinijärv asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Järv on umbes 7 kilomeetrit Väike-Maarjast lõuna pool. See on Eesti kõige selgema veega järv, limnoloogiliselt tüübilt alkalitroofne järv. Äntu sinijärve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi järve suurim sügavus on vaid 8 meetrit. Võimsad allikad tagavad suure läbipaistvuse. Nende allikate tõttu ei tõuse veetemperatuur ka suvel üle 10-15 kraadi, kuid ülemine, umbes poolemeetrine veekiht võib olla aga piisavalt soe, et seal ujuda. Järves on liigirikas ja omapärane taimestik ning seda ka just biogeenide vähesuse tõttu. Kaldad on õõtsikulised, põhja katab järvelubi, millel kasvavab lopsakas taimestik. Olen seal isegi käinud, kuid siis kui ma olin väiksem, nii et ma väga hästi ei mäleta kahjuks seda kohta.

# data[].attributes.body
Eesti suurimaks rändrahnuks peetakse Ehalkivi. See asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kunda lähistel Letipea neeme tipus liivasel laugrannal madalal merevees. Rahn ise on korrapäratu munakujuline ning lõhedega. Ehalkivi koosneb pegmatiidist ehk väga jämedateralisest tardkivimist. Selle kohta, kuidas kivi on endale nime saanud on olemas kaks versiooni. Esimese versiooni kohaselt tuleneb kivi nimi sellest, et kaluritaludest vaadatuna läinud selles kohas päike looja. Teise versiooni kohaselt kogunenud selle kivi juurde tüdrukud ning poisid käinud nende juurde ehale. Olen isegi Ehalkivi vaatamas käinud. See on omamoodi vau-efekt, kui suur kivi see ikka on. Kõige ilusam ongi seda vaatamas käia just päikeseloojangu ajal.

# data[].attributes.body
Sinivetikad
Olen iga suvega aina rohkem märganud, et tohutult on suurenenud sinivetikaõitsengud ja seda eriti võsu rannas. Selline õitsengute kasv on tingitud temperatuuri tõusust ja see pole absoluutselt positiivne, sest sel ajal kui sinivetikad õitsevad on ujumine mittesoovitatav, sest vee alla neelamisel võib inimesel tekkida halb enesetunne, kõhulahtisus, palavik ja lihasvalud.

# data[].attributes.body
Rakvere linna elanikuna kuulun ma Rakvere linlaste kogukonda. Rakvere on linn alates 12. juunist 1302, kui sai Taani kuningas Erik Menvedilt Lübecki linnaõiguse. Rakvere on elanike arvult Eesti suuruselt 8. linn ja 14. omavalitsusüksus. Linna tunnuslauseks on "Rakvere – väge täis", mis väljendab, et Rakverel on suurel hulgal majanduslikku, vaimset ja demograafilist ressurssi. Rakvere märk kujutab tagajalgadele tõusnud valget tarvast punasel taustal, mida ümbritseb kollane ring. 2021. aasta seisuga on siin 14 984 elanikku. Rakvere on üle Eesti pildil igasuvise punklaulupeo ning meeste tantsupeoga.

# data[].attributes.body
Nurmega koos olen ma kasvanud kogu elu, sest firma sai alguse minu lapsepõlvekodu köögist, kui mina olin beebi. On rõõm, et tänaseks on kontor, ladu ja enamus tootmisest kolinud Tapale endisesse leivakombinaadi kompleksi. Meil on umbes 20-liikmeline meeskond, kuhu kuulun ka mina. Meie suur pere töötab selle kallal, et pakkuda oma (ja ka välismaa) inimestele alati parimat looduslikku ja jätkusuutlikku kosmeetikat. Naistena on meie jaoks välimus oluline, kuid tahame seda hoida nii, et jätaksime endast maha võimalikult minimaalse jalajälje. Täna on Nurme 13-aastane ja vaieldamatult üks Eesti armastatumaid brände.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Gümnasistina kuulun ma Rakvere Riigigümnaasiumi kogukonda. Meie kool on huvi- ja väärtuspõhine kogukond, mis on avatud uutele liikmetele. Kogukonna eesmärk on noortele võimaldada kõrgkvaliteediline ja valikuterohke gümnaasiumiharidus. Riigigümnaasiumi kogukonda kuuluvad õpilased, pedagoogid, koolitöötajad, toitlustajad jne. Tegemist on üsna värske kogukonnaga ning kindlasti paistab välja erinevus aastaid tegelenud Rakvere Reaalkooliga, kus varem õppisin kuid aina enam hakkavad ka siinsed õpilased ja töötajad rohkem kokku hoidma. Mõnes mõttes on tegemist ka muutuva kogukonnaga, sest iga 3 aasta tagant muutub suurem osa kogukonnaliikmetest - abiturendid lõpetavad ja värsked gümnasistid alustavad kooliteed. Mul on hea meel olla osa nii töökast ja sihikindlast kogukonnast nagu seda on meie koolipere.

# data[].attributes.location_name
Berliini Trahter, Lai, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Berliini Trahter, Lai, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Berliini Trahter, Lai, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Minu teine kogukond kuhu ma tunnen, et ma kuulun on Berliini Trahteri kollektiiv. Töötasin selles söögikohas terve eelmise suve teenindajana ja plaanin seda teha ka selle aasta suvel. Berliini Trahter koosneb teenindajatest, kokkadest, nõudepesijatest ja juhatajast. Tegu oli minu esimese päris töökohaga. Eelmisel suvel võeti mind kollektiivi väga meeldivalt vastu, võttes arvesse veel seda, et mul puudus igasugune kogemus teenindus valdkonnas, mis tegi töötamise positiivseks. See kogukond ja koht on õpetanud mulle nii mõndagi. Mõistsin seal töödates, kui raskelt tuleb raha ja kui ränk on tegelikult teenindaja töö. Samuti olen ka arvamusel, et iga koolinoor võiks proovida üks suvi tööd teha ja end arendada. Olen saanud sealt toredad mälestused ja uued tuttavad.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mina, nagu kõik teisedki meie kooli õpilased, kuulun Rakvere Riigigümnaasiumi kogukonda. Sellesse kogukonda kuulumine on meie kõigi jaoks küll alles värske ning alguses oli mul päris raske uue kooli, õpetajate ja süsteemiga kohaneda, kuid nüüdseks tunnen end juba mugavalt. Meie kogukonda kuuluvad eelkõige õpilased, targad õpetajad, kokatädid, administraatorid, jne. Ühest koolist teeb kogukonna ühtne toimimine, sest me kõik tegutseme seal nö "sümbioosis". Kõik sõltuvad üksteisest, samal ajal ühtse eesmärgi poole triivides. Olen tänulik, et saan omandada kvaliteetset haridust ja seda täiesti tasuta.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kuulun oma koolis prantsuse keele moodulisse. Alustasin prantsuse keele õppimist eelmise aasta septembris. Mulle on võõrkeelte õppimine alati palju huvi pakkunud ja see oli positiivne üllatus, et mul on koolis see võimalus. Mul on prantsuse keele tunnid iga reede. Minu arvates on tore, et mu kool soosib mitmete erinevate võõrkeelte õppimist. Võõrkeelte tundmine tuleb elus palju kasuks, näiteks reisides, töötades jne. Mooduli ning üleüldse koolikogukonnas tunnen end väga hästi ja toetatuna. Olen uhke, et saan olla osa Rakvere riigigümnaasiumi vägevast kogukonnast.

# data[].attributes.location_name
Mullistuudio, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Mullistuudio, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Mullistuudio, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mina kuulun Mullistuudio kogukonda alates eelmise aasta septembrist, töötades seal ettekandjana. Mullistuudio on veinibaar, kohvik, galerii ja veinipood, mis asub Rakvere ajaloolisel Pikal tänaval. Seal toimuvad erinevad meeliülendavad kultuurisündmused, harivad ja meeleolukad koolitused ning kunstinäitused. Pikk tänav oli viie sajandi jooksul üks Rakvere peatänavaid. 1910. aasta fotol on pikk 7 maja juba olemas, siis küll krohvimata kujul. Pärast Teist maailmasõda läksid hooned sõjaväe kasutusse. 1980. aasta 27. mail anti nad teeninduskombinaat „Virule“, kes paigutas sinna kangakudumise ja silmkoetöökoja ning fotolaboratooriumi. Hoovipealsesse majja tehti nahaparkimise töökoja vastuvõtu punkt ja mööbli remonditöökoda, kolmandasse majja nahaparkimise töökoda.

# data[].attributes.location_name
Rohuaia Kohvik, Rohuaia, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rohuaia Kohvik, Rohuaia, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rohuaia Kohvik, Rohuaia, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Töötades teenindajana Rakveres asuvas Rohuaia Kohvikus kuulun sealsesse töötajate kollektiivi. Liitusin kogukonnaga alles hiljuti ning olen osa selle tegevusest suvekuude vältel. Kogukonda kuuluvad kokad, teenindajad, koristajad, kondiitrid, pagarid ja juhatuseliikmed. Kogukond töötab ühtse tervikuna, olles vastavalt erialale ära jaotanud töö ülesanded. Kohvikus pakutakse pitsasid, pastasid, ala carte menüüd, lõunapakkumisi ning omatoodanguna valminud kondiitritooteid. Huvitav fakt kohviku hoone kohta on see, et varem asus seal postkontor ja telegraaf ning nüüd tegeleb hoones OÜ Traus-Rak. Olenemata sellest, et olen kogukonnaliikmena alles uus, tunnen juba kollektiivi kuuluvustunnet ja seltskonna kokkuhoidu.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Üks kogukond, kuhu ma samuti kuulun on Rakvere Riigigümnaasiumi kogukond. Kogukonna liikmeks sain ma 2022. aasta septembris, siis kui alustasin oma õpinguid sealses 10. klassis. Meie kogukonda kuuluvad kõik õpilased G1st-G3ni ning lisaks ka õpetajad, kokad, koristajad jne. Mulle meeldib see kogukond, kuhu ma kuulun. Mul on seal palju sõpru ning lisaks ka toredad ja sõbralikud õpetajad. Meid ühendab see, et meil on huvi õppida ning saada palju uusi teadmisi. Minu üks eesmärkidest oleks lõpeda gümnaasium kuld- või hõbemedaliga. See oleks kindlasti üks nendest mälestustest, mis jääb alatiseks meelde. Mulle meeldib kooli kujundus, see, et seal on palju ruumi ning head võimalused õppimiseks.

# data[].attributes.location_name
Aqva Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Aqva Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Aqva Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Elades virumaal kuulun ma päris mitmesse kogukonda, üks neist on nt Aqva Spordikeskuse kogukond. Meist teeb kogukonna see, et me kõik jagame ühist huvi ning selleks on trenni tegemine. Mina külastan pigem jõusaali ala, kuid seal on ka mitmeid teisi sportimise võimalusi, nt võimalus käia rühmatreeningutes. Jõusaalis käimine on nii mõnus ajaviide kui ka hea enese arendamiseks. Alustasin oma teekonda Aqva Spordikeskus 2021. aasta septembris. Alguses oli muidugi natukene hirmus, kuid praeguseks hetkeks olen ma isegi endale sealt mõned sõbrad leidnud, mis on minu arvates väga tore. Mulle väga meeldivad sealsed jõusaali masinad, neid on piisavalt palju ja hea kvaliteediga. Samuti on seal ka suured aknad, kust on alati näha ilusaid päikeseloojanguid.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Olles suur teatriarmastaja on parimad kultuurielamused tulnud just sealt. Mulle meeldib, et iga külastus on kordumatu ja elamus toimub reaalajas. Teater teeb linnast linna ja on kindlasti üks Rakvere pärl. Üheski lavastuses ei ole ma siiani pidanud pettuma ning arvan, et Rakvere Teatri näitlejad on ühed parimad. 1940. aasta 24. veebruaril avatud Rakvere Teatri hoone asub Rakvere mõisa pargis ning on kokku ehitatud endise mõisa peahoone, hilisema rahvamajaga. Teatri repertuaaris on eesti omadramaturgiat, maailmaklassikat ja kaasaegset näitekirjandust nii täiskasvanutele kui lastele. Teatrihoones töötavad ka Teatrikohvik, Teatrikino ning kostüümilaenutus.

# data[].attributes.body
Igasuvine meeleolukaim rannapidu Võsu Rannafestival. See on kaks päeva parimat muusikat Eestist ja välismaalt otse Võsu rannas. Võsu Rannafestival on eelneva üheteistkümne aastaga kasvanud üheks oluliseks suviseks sündmuseks ning tänasel päeval on tegemist ka suurima rannafestivaliga Eestis. Läbi aastate on festivalilt läbi käinud pea
kõik Eesti suurimad staarid ning laiast maailmast Rudimetal DJ, Burak Yeter, Inna, Alexandra Stan, Haddaway, Captain Jack, DJ Bobo, Sigma, Mr Belt & Wezol ja Dr. Alban. Ilmselt on vähe Lääne-Virumaa noori, kes ei oleks üritust kasvõi aia tagant jälginud. Rannafestivali miinus on ilm, sest viimati, kui mina seal käisin, sadas vihma ja oli külm. Teiseks on seal alati nii palju rahvast, et mobiiliühendus on olematu. Sellegipoolest on see vägev pidu ning osa saavad võtta kõik olenemata vanusest.

# data[].attributes.body
Rakveres toimuvate sündmuste peale mõeldes meenub mulle esimese asjana Ööjooks. Minu esimene ööjooks oli 2015. aastal, olin siis, vaid kümneaastane, kuid mäletan seda emotsiooni, mida tundsin, väga hästi. Juba kõik öisele jooksule eelnevad sündmused on väga huvitavad, terve Rakvere on täis suuri telke, muusika kostub igalt poolt ja inimesed on rõõmsad. Suure massiga koos joostes, tekib ühtne ja meeldiv tunne, kõik motiveerivad üksteist edasi pingutama ja finishisse jõudes on tunne imeline. Nüüdseks pole ma mitu aastat sellel üritusel osalenud, kuid mine tea, äkki sel aastal osalen taaskord.

# data[].attributes.body
Mulle meenub seoses kultuurisündmustega koheselt Kadrina jaanituli, kus olen väiksest saadik paljud enda jaanipäevad veetnud. Sellistel jaanituledel mängib alati üks veidi mittetuntum bänd, kuid esitatakse siiski laule, mida kõik teavad ja kaasa oskavad laulda. Korraldatakse mänge lastele, pakutakse šašlõkki, jäätist ja jääjooke. Lisaks on püsti ka täispuhutavad batuudid, mis olid pisemana mu kõige lemmikumad atraktsioonid. Väiksemate kohtade jaanituled on lihtsalt sellised sündmused, mis on mul südames. Sellised sündmused tekitavad ühtse ja hoitud tunde.

# data[].attributes.body
Kui olin väiksem, umbes 7-12 aastane oli meil sugulastega komme käia jaanidel kõigil lähedal asuvatel jaanituledel. Seega külastasime jaanidel Pajusti, Väike-Maarja, Kadila, Simuna ja Laekvere jaanitulesid. Minu jaoks oli nii mõnigi koht selline, kus ma ei olnud kunagi varem käinud või käisin ainult kord aastas jaanitulel. Mäletan jaanidest tantsu, nalja, õnneloose, külamänge ja tundmatute bändide kontserte. Jaanidest on mul alati head mälestused ja ma leian, et kõik lapsed võiksid kogeda elus külajaanitulesid. Eriti just linna lapsed, kes suve maal ei veeda.  Külajaanituledel tekib ühtsa kogukonna tunne, sest isegi kui kõik inimesed ei tunne omavahel üksteist, siis ometigi seob kõiki omavahel kodukoht, kuhu on kokku tuldud.

# data[].attributes.location_name
Väljavahi tee, Tõrremäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Amici Dancers on Lääne-Virumaal tegutsev tantsustuudio, kus tantsib pea 150 tantsijat. Tegemist on noore ja entusiastliku Kätlin Rosenblatti loodud tantsustuudioga, mis tegutses varem Esteetika- ja Tantsukooli nime all. Kätlin on minu treener olnud 7-aastasest saadik, kuid showtantsuga sidusin end juba 3-aastaselt. Ma ei kujutaks ette enda elu, kui ma ei tantsiks Kätlini käe all koos teiste andekate tantsijatega. Stuudios saab tantsida showtantsu, tänavatantsu, contemporary`t, house`i, commercial`i ja balletti. Lisaks tegutsevad tantsustuudios ka koreograafid Helis Hämarsalu ja Liis Niller. Tantsustuudiot toetab ka Eesti Kultuurkapital. Amici tantsutüdrukud esinevad erinevatel üritustel, nt. jõulupidudel ja firmaüritustel ning on ergutajaks olnud BC Tarvale, Rakvere Võrkpalliklubile ja Kadrina Karudele. Tantsijana olen Amici koosseisus tohutult arenenud, kasvatanud julgust, saanud osa erinevatest projektidest nagu Rakvere linna päevad, Eesti Ööjooks, Rakvere linnapea  vastuvõtt, Viru Folk, Rakvere Romuralli jpm. Olen väga tänulik kõigi võimaluste ja kogemuste üle, mis olen tantsijana saanud ning läbi mille olen saanud olla osa Virumaa kultuurielust.

# data[].attributes.location_name
Estonian Police Museum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Estonian Police Museum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Estonian Police Museum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakveres addressil Tallinna tänav 3 asub Eesti Politseimuusum. Muuseum tutvustab politseiniku igapäevatööd, Eesti politsei ajalugu, politseiala valdkondi ja palju muud huvitavat. Olen ise samuti külastanud politseimuuseumi, kuid siis kui ma olin noorem. Sellel ajal töötas meil seal tuttav ning ka just seetõttu käisin ma sellel ajal seal tihemini. Mäletan, et minu jaoks kõige huvitavam oli sõrmejälgi paberile teha. Mul on isegi see sama paber vist veel kodus alleski. Rakvere Politseimuuseumis saab pidada ka sünnipäevasid. Mina ise pole seal pidanud, kuid mitmed sõbrad on. Samuti õues olles saab võimalusel mõõta mööda sõitvate autode kiirust. Seda ma kahjuks ise pole teha saanud, kuid kui võimalus tekib siis sooviksin küll proovida.

# data[].attributes.body
Käsmus korraldatakse iga aasta muusikafestivali nimega Viru Folk. Üritus sai alguse 2008. aastal augustis ning seda korraldab MTÜ Viru Folk, festivali peakorraldaja on aga Peep Veedla. Folgi motoks on ''Mõnus muusika kaunis keskkonnas''. Kahel korral (2015 ja 2017) on Viru Folk saanud ka Euroopa festivalide kvaliteedimärgise EFFE. Mäletan, et kui ma olin väiksem siis käisime iga aasta vanematega Viru Folgil. Kuna Käsmu ei asu Rakverest väga kaugel, siis oli sinna sõit vägagi tore ja ka üpriski kiire. Mulle väga meeldis sealne laat ning, et laadal kõndides mängis kogu aeg kuskil eemal muusika. Meil oli perega traditsiooniks iga kord osta laadalt pehmet masinajäätist. Õhtuti käisime vaatasime esinejaid ning samal ajal oli võimalik näha kaunist päikeseloojangut.

# data[].attributes.location_name
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Esteetika- ja tantsukool on 25-aastase kogemusega Rakveres tegutsemist alustanud huvikool, kus tantsivad praeguseks ligi 400 last Rakverest, Lääne-Virumaalt, Ida-Eestist, Tallinnast ja Lõuna-Eestist. Tantsutreeningud toimuvad ka Harjumaa erinevates koolides, lasteaedades, Ida-Eesti erinevates valdades ja linnades ja Lõuna-Eesti erinevates valdades ja linnades. Peamiselt tegeleb tantsukool show-tantsuga, läbi mille on tantsijal võimalik oma eneseväljendusoskust arendada. Esteetika- ja tantsukoolis käisin ma mõningate pausidega ligi 7 aastat. Sain sealt väga palju tutvusi ning häid sõbrannasid, kellega suhtlen siiani.
Pildil olen oma sõbrannaga 2019. a Talvekontsertil.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tants on alati minu elus olulist rolli mänginud. Olen harrastanud balletti, hiphopi, show tantsu ja rahvatantsu. Käisin kolm aastat Tarvanpää rahvatantsu grupis. Meil oli ka eriline võimalus võtta osa 2014. a toimunud tantsupeost, mis jääb mulle igaveseks meelde. Võtsime oma tantsugrupiga osa ka laulupeo rongkäigust. Mäletan, et rongkäik oli pikk ning õues oli väga palav, kuid see kogemus jääb mulle alatiseks meelde. Ma arvan, et rahvatants on hea viis, kuidas saada osa Eesti kultuurist. Rahvatants andis mulle palju positiivseid mälestusi, tutvusi ning rütmitunnetust.
Pildil olen oma kalli emaga 2014. a tantsupeol.

# data[].attributes.body
Olen sündinud Tallinnas, kuid ühe aastasena kolisime perega Koljakule, kus ma üles kasvasin. Koljaku on küla Lääne-Viru maaonnas Haljala vallas Võsu jõe ääres. Koljaku asub Võsust kõigest 3 km kaugusel, Võsul käisin ma lasteaias. Pildil on minu kaunis kodu, kus elasin kuni Rakveresse esimesse klassi minemiseni. Praegu veedame seal suved, vaheajad ja nädalavahetused. Koljaku on minu arvates imeline koht kus elada. Koljaku asub Lahemaa Rahvuspargis, seal on kaunis loodus, puhas õhk ja vaikus. See koht on mulle Lääne- Virumaal kindlasti kõige kallim ning sellega seostab mind terve mu lapsepõlv ja suurepärased mälestused.

# data[].attributes.body
Väike-Maarjas elas minu emapoolne vanavanaema Estra, kes sündis Ida-Virumaal Ahtmes. Oma nooruses elas vanavanaema Väike-Maarja kandis ja õppis Kiltsi Põhikoolis. 50ndatel tuli tal läbida kõigest 7 klassi. 22-aastaselt sündis Tamsalus minu vanaema Vaive ning aasta peale seda kolisid nad Lõuna-Eestisse, Ruusmäe külla. Seal kasvasid minu vanaema ja vanatädi. 80ndatel tuli vanaema Võrumaalt tagasi Ahtmele ja 90ndatel maeti ta Väike-Maarja kalmistule. Minu ema mäletab vanavanemat väga aktiivse ja nooruslikuna. Ta harrastas rahvatantsu, näitlemist ja armastas õmmelda. Kahjuks lahkus ta meie seast väga varakult. Väiksest peale olen vanavanematega käinud kaasas tema hauda hooldamas ja kuulnud lugusid enda vanavanemast ning tema õest ja vennast.

# data[].attributes.body
Minu isa ema vanemad on Maetsmast pärit. Nad elasid seal talus, kus pidasid loomi, neil oli suitsusaun ja kooguga kaev. Aastaid tagasi soetas selle talu omale Rakvere kunstnik. Maetsma on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Seal elab 45 inimest (2020 andmetel) ning selle pindala on 17,5 km². Maetsma lähedal asub Avijõgi, mis saab alguse Muuga külas, läbib Avinurme ja Lohusuu aleviku ning suubub Peipsi järve. Pildil on Maetsma kool aastatel 1860- 1928. Maetsma kooli loomise järel 1860. a. sai vilka seltsieluga Maetsmast Avinurme valla kultuuri- ja hariduselu keskus. Kooli esimese koolmeistri August Schulbachi eestvedaisel alustas tegevust laulukoor, pasunakoor, näitering ning koolimajja rajati ka rahvaraamatukogu. Alles 20. sajandi alguses, mil seltsimaja otsustati Maetsma asemel ehitada hoopis valla halduskeskusesse ehk Avinurme, nihkus ka kultuurielu kese nüüdsesse alevikku.

# data[].attributes.body
Kakumäe küla on nii minu kui ka minu ema lapsepõlvekodu. 1980-ndatel valmis Kakumäel  ühepereelamutega omanäoline n-ö uusarendus kolhoosi töötajatele. Sinna kolis minu 6-aastane ema, koos oma õe ja vanematega. Minu vanaisa töötas Eduard Vilde nimelises kolhoosis ning millele oli neil see võimalus. Sellest hetkest alates on minu vanavanemad loonud Kakumäele sooja ja õdusa koha, mida pean ka mina oma kodukst. Mu ema kasvas seal üles koos külalastega, kes olid kõik peaaegu sama vanad ja hoidsid väga kokku. Ühiselt käidi Vinni-Pajusti Keskkoolis (praeguses gümnaasiumis). Olen tohutult tänulik, et ka minul on olnud võimalus elada oma elu esimestel aastatel Kakumäel. Nagu minu emagi, mängisin ka mina väiksena kõigi külalastega ja selle ajaga seostuvad väga paljud rõõmsad mälestused. 3-aastaselt kolisin ma küll linna elama, ent kõik suved möödusid siiski Kakumäel põldude ja majade vahel mängides ja pättust tehes. Kakumägi on mulle väga südamelähedane koht kuhu tuleme terve suguvõsaga ikka ja jälle kokku jaanidel, jõuludel ja sünnipäevadel.

# data[].attributes.body
Assamallas asub minu suvekodu. Assamalla küla asub Tartu – Rakvere ja Assamalla – Kadrina tee ääres.
Vanimad teated asula kohta pärinevad aastast 1241 ning see on Väike-Maarja ümbruskonna vanemaid ja tuntumaid külasid. 1253. aastal mainitakse kohta Asamula nimega ja on juba küla, 1556. a. Assmull, 1586. a. Aszemahle ja 1796. aastal Assama nimega.
Assamalla oli 13. sajandi alguses juba üle keskmise suur, nimelt 18 adramaaga küla. Et küla on tõesti vana ning et kauges minevikus on seal pulbitsenud täisvereline elu, sellele vihjab arvukate Kalevipoja muistendite seostumine Assamallaga. Asumine olulise ühendustee ääres Tarvanpää ja Tarbatu vahel tähendas aga seda, et Assamalla jäi 13. sajandist alates kõigile Virumaale toimunud sõjakäikudele jalgu, ning võib arvata, et ta korduvalt viimase tarekeseni maha põletati. Visa ja kodukohasse kiindunud rahvas ehitas aga küla ikka ja jälle üles.
2020. aasta seisuga elab Assamallas 98 elanikku.

# data[].attributes.body
Kuna mina ja mu ülejäänud perekond oleme sündinud ja kasvanud Tallinnas või Tartus, siis otseseid juuri mul Lääne-Virumaal ei ole. Tallinnas 1238. aastast pärineb Tallinna, tollase Revali, esimene teada olev mainimine koos kodanikega. Tallinna vanalinn, mis koosneb kõrgendikul asuvast Toompeast ja all-linnast, moodustab oma tornistiku ja linnamüüriga ühe Euroopa kõige paremini säilinud keskaegse sadamalinna, mille kaitsesüsteemid kuulusid oma aja tugevaimate hulka. Vanalinna piirkond lisati 1997. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse. 2009. aasta väljakaevamistel Vabaduse väljakul leiti kiviaegse asustuse jälgi, mille vanuseks hinnati esialgu 4500–5500 aastat.

Kummitava munga legend:

Kummituslugusid, mis on seotud munkadega, liigub Tallinnas palju. Järgnevalt neist üks süütum. Lai tänav 29 asuva maja kohta räägitakse, et seal kuuleb kedagi lohisevate sammudega ringi käimas, vahel koputatakse ustele ja seintele. Märgatud on, kuidas majaseinalt kaob värv ja müüritis ning tekkinud avausest vaatab välja ahastava ilmega mees. 15. sajandil elas selles majas koos oma perega noor neiu Margarethe. Linnas liikus sel ajal ringi hea jutustajaandega munk, kelle nimi oli Johann von Hilten. Munk hakkas neiu perega tihedalt läbi käima ning loomulikult armus neiusse, see aga lükkas ta tagasi. Legendi järgi otsibki seesama munk nüüd oma armastatut taga.

# data[].attributes.body
Kadrina on minu jaoks väga eriline koht. Olen veetnud kuni 14. eluaastani kõik enda suved seal vanaema juures. Minu ema on Kadrinas üles kasvanud ja talle on samuti see koht südamelähedane. Väga eriline koht minu jaoks on vanaema aiamaa, mulle meenuvad sellega kohe suved, mil aitasin vanaemal vaarikaid, maasikaid, tomateid ja herneid korjata, samal ajal muidugi endale neid marju suhu pistes. Lisaks kulgeb Kadrinast läbi Loobu jõgi, mille ääres kuumal suvepäeval ilma nautida saab, pistes jalad jääkülma vette. Enamike inimeste jaoks võib Kadrina tunduda lihtsalt väike maakohake, kuid sellel kohal on nii palju lihtsaid võlusid, mida tasuks kõigil avastada.

# data[].attributes.location_name
Kadrina Keskkool, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kadrina Keskkool, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kadrina Keskkool, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Minu ema, kui ka tädi on üles kasvanud Kadrinas. Nende mõlema koolitee on kulgenud Kadrina Keskkoolis. Kadrina Keskkool on asutatud 1902. aastal ning tegutseb siiani. Tänasel päeval on Kadrina Keskkool üks väheseid koole, mis on suutnud hoida avatuna gümnaasiumi osa. Kadrina Keskkool omab minu jaoks erilist tähtsust seetõttu, et minu vanaema on seal pikka aega töötanud valvurina ning väiksena sain seal koolis aega veeta. Tunnen selle kooliga tugevat sidet.

# data[].attributes.body
Uhtna on alevik Lääne-Virumaal Rakverre vallas Kunda jõe vasakul kaldal, 2km Tallinn-Narva maanteest põhja pool. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Sõmeru valda. Uhtna pindalaks on 4,8 km² ning elanikke 304. Uhtna nimetati alevikuks 2007. aastal. Asulas asub põhikool, kus õpib umbes 100 õpilast. Säilinud on klassitsistlikus stiilis mõisaansambel 18. ja 19. sajandi vahetusest ning ka park. Mõisaansambli peahoone põles aga 2012. aastal ning park on looduskaitse all. Uhtna kasvas 1970.-80. aastail kohaliku kolhoosi keskasulana, majandist moodustati 1990. aastate esimesel poolel mitu ühistut, nagu nt Uhtna Teraviljatöötlus. Uhtnas elasid minu isa poolsed vanavanemad, kelle juures ma väiksena palju käisin. Suvel veetsin ma seal eriti aega.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja on alevik Lääne-Viru maakonnas. Pindalaks on 1,8 km² ning elanikke 1550. Seal asuvad rahvamaja, Väike-Maarja Gümnaasium, raamatukogu, muusikakool, hooldekodu ning lisaks veel ka Sisekaitseakadeemia Väike-Maarja õppekeskus. Samuti on seal ka mitmeid mälestusmärke, nagu nt kirjanik Jakob Liivi monument. Väike-Maarjast on pärit mitmed tuntud inimesed: Alar Kotli, Georg Lurich ning Kaido Höövelson. Sealsel keskväljakul asub ka Georg Lurichi monument, mis avati 22. aprill 2018. Väike-Maarja kihelkonnakoolis on õppinud A. H. Tammsaare ja õpetanud Jakob Liiv ning Jakob Tamm. Minu mõlemad vanemad on sündinud just Väike-Maarjas ning seal elab ka mu tädi, kelle juures me perega väga tihti käime.

# data[].attributes.body
Haljala Püha Mauritiuse kirik on kihelkonnakirik Lääne-Virumaal Haljala alevikus. Kirikut on nimetatud Virumaa üheks omanäolisemaks keskaegseks kirikuks. Kiriku asukoht on strateegiliselt äärmiselt oluline: esiteks seetõttu, et see paiknes Tallinna–Narva sõjateel, ühel ohurikkaimal teel terve keskaja jooksul, teiseks asus see Rakvere ordulinnust ja Toolse ordulinnust ühendaval teel. Seega on kiriku arhitektuur ja selle auskoht tihedalt seotud: kirik pidi olema pidevalt valmis rünnaku alla sattumiseks ja kaitseks ning seetõttu täidab ka kaitsekiriku funktsiooni. Haljala kirik on ainuke pühakoda Eestis, mis on pühitsetud pühale Mauritiusele.

# data[].attributes.body
Haljala kihelkonna üheks traditsiooniks oli mardipäeva tähistamine. Mardipäeval käisid noored mehed külas ning laulsid laule ja tegid nalja.

Teine traditsioon, mis oli oluline Haljala kihelkonna elanikele, oli laulmine. Laulmine oli osa nii igapäevaelust kui ka erilistest sündmustest, nagu pulmad ja matused. Haljala kihelkond oli tuntud ka oma koorilaulutraditsiooni poolest ning seal tegutsesid mitmed laulukoorid.

Samuti oli Haljala kihelkonnas tähtis käsitöötraditsioon. Seal valmistati erinevaid käsitöötooteid nagu näiteks kudumeid, tikandeid ja puidust esemeid.

# data[].attributes.body
Pärimus pärisorjusest-
Olnud päris tavaliseks nähtuseks, et üksikud mõisnikud sundinud oma pärisorje töötama ka pühapäeviti, missugune päev olnud ometigi määratud puhkuse päevaks, kirikuskäimise päevaks (visitatsiooniprotokollid Anno 1738. 24. juuni). Vaatamata, et laupäeviti pidanud töölised töölt vabanema kell neli päeval, lõpetatud töö tegelikult alles päikeseloojangul, mille tõttu kauge maa taga elutsevad talumehed jõudnud koju alles pühapäeva hommikul, eriti raske olnud käimine sügiseste halbade teede pärast ja siis olnud hilinemine paratamatu (visitatsiooniprotokollid anno 1757 ja anno 1775. 24. juuni).

# data[].attributes.body
Pärimus Aaspere mõisnikust-
Kõige kaugemasse minevikku ulatuv traditsioon/pärimus mõisnikkudest on mälestus Aaspere mõisnikust Johann Hastferist, kes olnud hirmus tige ja metsik mees. Ta lasknud inimeste seljast nahajutte lõigata ja harjutanud talumeestel oma mõõgaosavust ja jõu tublidust. Aaspere mõisas olnud väga vanal ajal üks kuri härra ehk Johann Hastfer. Ühel päeval saanud teener käsu katta eriti tore lõunalaud, kuigi ei oodatud võõraid. Vahetevahel käskinud härra teenril vaadata ka ilma. Kui teener tagasi tulnud ütlusega väga ilus, lausunud härra: Siis on aega veel küll. Mõne aja pärast küsinud teenrilt uuesti, teener vastu: Ei enam ole nii ilus, kolm musta lindu lendas katusele ja tumedad pilved tõusevad üles. Kohe selle järele sõitnud härrasmaja ette üks tõld ja kaks meest astunud välja: ühel olnud käes hark, teine võtnud sisse astudes taskust kammi ja tõmmanud omal läbi juuste; igal tõmbel, mida tegi, olnud veri taga. Siis kutsunud mõlemad mehed härrat kaasa, see pole aga tahtnud minna. Hargiga mees lükanud siis härrat tagant ja kammiga mees kiskunud eest. Proua hakanud paluma, et ärge viige minu härrat ära. Sellele vastuseks väänanud üks meestest härra käe ära ja visanud prouale: Säh, mälestuseks oma härralt, ja kadunud siis kõik.

# data[].attributes.body
Haljala valla sümboolikasse kuuluvad oma lipp ning vapp. Haljala valla vapil on kujutatud sinisel kilbil vasakult tõusvat  hõbedast haldjas, kelle kätel kuldne kaheksaharuline tähik. Usun, et see joonis on osadele, kui mitte paljudele lääne-virulastele tuttav. Haldjas seostub legendiga valla nime saamisloost ja tähistab ühtlasti Haljala kaitsevaimu. Kuldne täht sümboliseerib valgust ja teadmisi, rahva edulootust ning -püüdlust. 2017. aastal peale Vihula ja Haljala valla ühinemist korraldati konkurss, et leida valdadele ühine sümboolika. Volikogu liige Koidu Saamot leidis, et Haljala valla praegusel vapil on mõlemat omavalitsust iseloomustavad sümbolid: haldjas viitab Haljalale ja sinine meri Vihulale. Et uue sümboolika saamine on pikk ja keeruline protsess, otsustati jätkata olemasolevaga. Haljala valla lipul on kujutatud sinisel väljal kuldset kaheksa harulist kollast tähikut. Tegemist on sama tähikuga, mida Haljala vapil hoiab haldjas käes. Minu arvates on Haljala valla vapi joonis üks ilusamaid ja omanäolisemaid Eesti vappide seas.

# data[].attributes.body
Ahti Bachblum sündis 8. mai 1976 Haljalas. Ta on eesti pianist, laulja, helilooja, dirigent, organist ja vaimulik. 1995. aastal lõpetas ta Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveri erialal. Ta on õppinud ka klassikalist laulu Eesti Muusikaakaadeemias Teo Maiste juures ning džässklaverit Viljandi kultuurikolledzis. 2007. aastal asus ta õppima Usuteaduse Instituudis. Ta on laulnud Vanemuise kooris, kooris HaleBopp Singers ning teinud klaverisaatjana koostööd paljude kooride ja ansamblitega. 2016. aastast on ta meeskoori Rakvere abidirigent ja klaverisaatja. Ahti Bachblum on tulnud 4 korral Raimond Valgre laaulufestivali ja 5 korral Alo Mttiiseni muusikapäevade laureaadiks. Ta on Haljala ja Käsmu koguduse organist ning on diakon Kunda ja Viru-Nigula koguduses.

# data[].attributes.body
Haljala kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg.
Virumaa meeste rõivastus oli kihelkonniti küllalt sarnane ja esines vaid üksikuid erisusi. Seetõttu võime rääkida pigem piirkondlikust kui kihelkondlikust rõivastusest. Mehe põhikomplekti kuulusid särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid, peakate. Lisanditeks olid ehted, kaelarätt, tubakakott ja kindad, mis sätiti tihti kaunistuseks vöö vahele. Ülerõivasteks olid pikk-kuub ja kasukas.Haljala kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg.
Virumaa meeste rõivastus oli kihelkonniti küllalt sarnane ja esines vaid üksikuid erisusi. Seetõttu võime rääkida pigem piirkondlikust kui kihelkondlikust rõivastusest. Mehe põhikomplekti kuulusid särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid, peakate. Lisanditeks olid ehted, kaelarätt, tubakakott ja kindad, mis sätiti tihti kaunistuseks vöö vahele. Ülerõivasteks olid pikk-kuub ja kasukas.

# data[].attributes.body
Haljala kalmistul asuv Vabadussõja mälestussammas on üks väheseid Vabadussõja mälestussambaid,  mida Nõukogude teise okupatsiooni ajal ei jõutud hävitada. Tegemist on Eesti iseseisvuse eest langenute mälestuseks püstitatud mälestusmärgiga, mis ühtlasi kannab endas mälestust taasiseseisvuse ajal toimunud ühiskondlikest protsessidest. Mälestussammas kujutab endast kaheastmelisele alusele paigaldatud, sokliga, tornitaolist, mustast Soome graniidist valmistatud obeliski, mille tipus on ladina rist. Monumendi püstitamise idee tärkas kirikunõukogu koosolekul juba aastal 1921, kõigest üks aasta peale Vabadussõja lõppu. Sammas avati 7. septembril 1930. Valla täitevkomitee esimehe, partorgi ja punasõdurite poolt lasti monument õhku 1945. aasta sügisel, Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal. Mälestussamba taasavamine toimus Eesti Vabariigi 71. aastapäeval 24.veebruaril 1989. Uus sammas on endise täpne koopia. Hetkeseisuga on Obeliskil 28 Vabadussõjas langenu ja 78 I maailmasõjas langenu nimed. Ajal, mil monument avati olid uurimisvõimalused kesised ja seetõttu jäid esialgsetest hukkunute nimekirjadest kümnete võitlejate nimed välja. Viimased 21 nime lisati monumendile 2020 aastal. Selline kodumaa kaitsjate tunnustamine ning meelespidamine on tähtis osa riigi kultuuriloo säilitamisel.

# data[].attributes.body
Haljalas asub rahvamaja, mis pakub võimalusi korraldada erinevaid kontserdeid, seminare, firmapidusid ja ka konverentse. Hoones on 180-kohaline konverentsisaal ja 360-kohaline kontserdisaal. Lisaks on olemas veel ka kogu vajalik audio- ja videotehnika. Samuti on võimalik rahvamaja ruumidesse tellida toitlustust. Rahvamajas on toimuvad ühisüritused, nagu nt ühisüritus ''Kodanikipäev - Mina elan siin''. Väga tihti toimuvad rahvamajas erinevad stand-up komöödia esinemised. Tihti on ka pileteid erinevatele lavastustele ja kontserditele, mida käivad vaatamas ja kuulamas paljud inimesed. See on hea koht, kus saab käia kogu Haljala rahvas ning ka teistest linnadest inimesed. Olen isegi käinud mitmel stand-up komöödial, mis on toimunud just Haljala Rahvamajas.

# data[].attributes.body
Kadri Voorand on Eesti džässlaulja ja helilooja, kes on sündinud 18. novembril 1986 Haljalas. Kadri lõpetas 2002. aastal Rakvere Muusikakooli klaveri eriala. Haljala Gümnaasiumi lõpetas ta hõbemedaliga 2005. aastal. Seejärel alustas Kadri õpinguid Tallinnas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (EMTA). Valitud erialaks sai džässlaul ning teda juhendas dotsent Mare Väljataga. Alates 2008. aastast kuni 2009. aastani õppis ta Stockholmi Kuninglikus Muusikaakadeemias samuti džässi. Kadri lõpetas 2009. aastal EMTA jazz-muusika eriala bakalaureuseõppe ning 2011. aastal interpretatsioonipedagoogika eriala magistriõppe cum laude. Alates 2011. aastast töötab Kadri EMTA jazz-muusika osakonna lektorina. Gümnaasiumi ajal laulis ta Koolinoorte Segakooris. Ta on juhtinud ka vokaalansamblit Sheikid. Kõige tuntumaks on saanud tema eestvedamisel loodud Estonian Voices. Olen isegi käinud kontserditel, kus Kadri Voorand on esinenud, nagu nt üle-eestiline öölaulupidu.

# data[].attributes.body
Balti klint, ka Balti–Laadoga astang, Soome lahest ja Laadoga järvest lõunas (Paldiski ja Sjassi jõe vahemikus) rannikumadalikku paelavast eraldav, kohati mitmeastmeline järsak, mille suurim kõrgus on 55,6 m(Ontikal). Balti klindi Eesti osa nimetatakse Põhja-Eesti paekaldaks. Balti klindi ülaosas paljanduvad Ordoviitsiumi lubja- ja kiltkivid, all Kambriumi liivakivid ja savid, jalamit katab rusukalle. Вalti klint on tõenäoliselt kujunenud juba Ordoviitsiumis alanud denudatsiooni tagajärjel ja omandas nüüdisaegse ilme jääajajärgse murrutusega. Eesti on saanud omale Balti klindi kõige suurema ja paistvama osa.

# data[].attributes.body
Kohala mõis oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Rakvere valda. 1838. aasta algul avastati Kohala mõisa maadel Vanamõisa külas kaevu kaevamisel „põlevat kivimit". Peterburi teaduste akadeemia mäeinsenerid analüüsisid laboris põlevkivi ja leidsid, et kuumutades annab see protsentuaalselt rohkem põletusgaasi kui kivisüsi. Põlevkivi tundus sobivat ka kütteaineks ning õli saamiseks. Võõrandamisjärgselt oli pikki aastakümneid hoones kool. Kaasajal on mõis eraomanduses toimib majutus- ja toitlustuspaigana, samuti seminaride korraldamispaigana. Kuna minu ja Melany endise klassiõe pere on selle mõisa omanik, siis olen saanud ka ise seal mitmeid kordi käia ja nautida selle ajaloolist väljanägemist.

# data[].attributes.body
Valaste juga on Ontika pankrannikul asuv üle 30-meetrise veeseinaga Eesti kui ka Baltikumide kõrgeim juga. See asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas Valaste külas. Tegemist ei ole loodusliku joaga. Oma vee saab juga Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast, mida kohalikud kutsuvad Suurkraaviks, sest oja sängi on liigvee ärajuhtimiseks mitmeid kordi laiendatud. Koht on tähelepanuväärne ka oma näha olevate geoloogiliste kihistuste poolest. Valaste joa trepistikul ja matkarajal olen ka ise käinud nii suvel kui ka talvel. Suurvee ajal on juga vaatemängulise ning talvine juga pakub maalilisi vaateid pankrannikul asuvatel puudel olevate jääskulptuuridega, mis on tingitud merelt puhuvatest põhjatuultest.

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kunda Lammasmägi on mesoliitikumi arheoloogiline leiukoht Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallase Linnuse külas. Leiukohana on see andnud nime Kunda kultuurile.

Tegemist on Kunda–Kohala maantee lääneküljel asuva 100 m pikkuse, 70 m laiuse ja 4 m kõrguse rändpangaga. Arheoloogilistest kaevamistest  on selgunud, et Lammasmäge katvas paeklibuses mullakihis on leide, mis pärinevad VIII–II aastatuhandest eKr, kuid valdav osa neist kuulub mesoliitikumi. Pinnavormi jalamil on mullakihi all 6–8 m laiuse vööndina säilinud eriti leiurikast mesoliitilise asula kultuurikihti. Seega on tegemist erilise ja tähtsa  leiuga eesti ajaloos, mis asub just siin, Virumaal. Tavapäraste kiviesemete leiukoha kõrval teeb Lammasmäe asula eriliseks see, et säilinud oli hulgaliselt luust ja sarvest tööriistu. Täna meenutab endist asulat rohtunud küngas. Olen Kunda Lammasmäelt ise varem mööda sõitnud, kuid ei olnud see juures teadlik selle olulisusest.

# data[].attributes.body
Kurtna küla asub Ida-Viru maakonnas, Alutaguse vallas. Kurtna matkarada algab ja lõpeb Nõmmjärve ääres. Tähistatud rada asub Kurtna maastikukaitsealal ja tutvustab erinevaid taimekooslusi, maastikuvorme ja järvetüüpe. Kogu matkaraja pikkus on 4,5-5,5 km, mille vältel saab näha 12 huvipunkti ning järvi. Matkarajal on erinevate järvede ääres ettevalmistatud lõkke- ja puhkekohad, kus soovi korral saab ka ujuda. Kurtna järvestik, mis paikneb Ida-Virumaal on Eesti suurim, kus 30 km2 asub 42 järve. Ma ei ole varem Kurtnal käinud, kuid Kurtna matkarada pakub mulle palju huvi ja ma plaaanin sinna minna. Pildil olev järv näeb südamekujuline välja ja ma soovin seda oma silmaga näha.

# data[].attributes.body
Peipsi järv on järv Põhja-Euroopas Eesti ja Venemaa piiril. Seal asub ka supelrand, mille pikkus on üle 30 km (Eesti pikim rand). Peipsisse voolab umbes 200 jõge või oja, suurim neist on Emajõgi. Ainus väljavoolav jõgi on Narva jõgi. Peipsi järv on tekkinud mandrijää poolt tekitatud madalasse lohku. Peipsi järve põhja- ja lõunakallas on väga eriilmelised. Põhjakaldal, näiteks Kauksis on liivane rand ja luited. Lõunakallas on aga kinnikasvanud ja soostunud. Selle põhjuseks on maakerge, mis põhjakaldal on kiirem kui lõunakaldal. Selle tulemusena valgub Peipsi järve vesi aeglaselt lõunasse ning ujutab üle uusi lõunapoolseid alasid. Järves elab 37 liiki kalu ja 9 liiki kahepaikseid. Nendest iseloomulikumad on rääbis, ahven, peipsi tint, ja haug. Peipsit kasutab igal aastal peatuspaigana üle miljoni rändlinnu. Suuremad probleemid on põlevkivi kaevandamine, põllumaajanduses kasutatavad väetised ning sellest kõigest tulenev liigtoitelisus ehk eutroofsus. Probleemiks on ka kalade ülepüük. Aastas püütakse Peipsist ligikaudu 10 000 tonni kala.

# data[].attributes.body
Viru lavamaa, ka Kirde lavamaa on pinnamoe suurvorm ja maastikurajoon Kirde-Eestis, pindalaga 1727 km². Lavamaa asub Soome lahe rannikumadaliku ja Alutaguse madaliku vahel ning kulgeb alates Narva jõest kitsa ribana, kuni Loobu jõeni. Kõige laiem on Jõhvi aluspõhjakõrgendi alal Ontika–Jõuga joonel. Viru lavamaa madaldub läänest itta. Kõige kõrgemad paigad on Jõhvi kõrgustik ja Sinimäed. Tähelepanuväärseimad pinnavormid on Põhja-Eesti paekallas, loode-kagu sihilised jõeorud ja Sinimäed. Kaasikvälja kuivenduskraavil asub Eesti kõrgeim juga - Valaste juga (26m). Valaste juga tasuks külastada just talvel, sest siis on juga jäätunud ning merelt puhuvad põhjatuuled, mis tekitavad koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele jääskulptuure pakuvad meile maalilisi vaateid.

# data[].attributes.location_name
Poruni ürgmets, Kuningaküla, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Poruni ürgmets, Kuningaküla, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Poruni ürgmets, Kuningaküla, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Poruni põlismets ehk Poruni ürgmets asub Alutaguse vallas, Ida-Virumaal. See on kaitsealune mets, mille piirkonnast suubub läbi Poruni jõgi. Jõe kallastel kasvab liigirikas ja keeruka rindelisusega laialehine mets. Samuti sirguvad seal sanglepa ja hariliku saarega lammimetsad. Kõrgel jõekaldal kasvavad ka laialehised segametsad. Metsa läbib RMK Poruni matkarada. Matkarada on 5km pikkune, kuid edasi-tagasi 10km pikkune ning on tähistatud siniste värvitud ristkülikutega puudel. Mööda Poruni jõe kallast viib rada Narva jõeni ja tagasi.  Raja ääres asetsevad infostendid, mis tutvustavad kaitsealal elavaid linde-loomi ja taimi, kui ka paikkonna millitaarajalugu ning juhitakse tähelepanu jõe kallastel kohati paljanduvatele geoloogilistele kihistutele.

# data[].attributes.body
Kakumäe küla on pisike Lääne-Virumaal Vinni vallas asuv küla, kus elab kõigest alla 80 inimese ning mille pindala on ainult 1,5 km². Sellel külal on minu jaoks eriline tähendus, sest olen seal üles kasvanud ning palju aega veetnud. Küla ühendavad naabritevahelised sõbralikud suhted ning see, et kõikides peredes on lapsed maast madalast koos kasvanud. Minul seostuvad Kakumäega jõulud, jaanipäevad ja muud tähtpäevad kui kogu suguvõsa tuleb just sinna kokku, et mõnusalt aega veeta. Lapsepõlvest meenuvad küla laste kambaga korda saadetud pättused ja mängud. Kuigi küla on nii väike siis ometigi ei hakanud seal lapsena kunagi igav. Olles ise valdavalt linna inimene, on Kakumäe üks neist pisikestest ja armsatest kohtadest kuhu tulen alati heal meelel tagasi.

# data[].attributes.body
Narva-Jõesuu on linnasisene kuurortlinn Ida- Virumaal, kus elab kõigest veidike üle 3000 inimese. See paikneb Narva jõe ja merelahe vahelises kolmnurgas, kus sümmeetrilised tänavad on rajutud luitemännikusse. Narva-Jõesuu on armas koht, kui soovid Virumaal nautida spaapuhkust koos pere või sõpradega. Kuurorti hiilgeajaks võib pidada eelmist sajandit, mil see pälvis nimetuse Põhjamaade Riviera, kui Peterburi kõrgklass seal meelsasti sanatooriumipuhkusel käis. Minu arvates on ka praegu tegemist ühe mõnusaima kuurortiga kus käia, kui soovid nautida männimetsa vaikust ja rohelust ning imetleda sajandi vanuseid puitpitsiga kaetud suvilaid. Narva-Jõesuuga meenuvad mälestused just spaapuhkustest  ning päikeseloojangu jalutuskäikudest kaunil rannapromenaadil. Alati võib Narva-Jõesuust tagasi tulles tunda end puhanuna ja rahulolevana, sest linnale omapärane stressileevendav energia pakub ideaalset puhkamise-taastumise võimalust.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli tuhamägi, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Kiviõli tuhamägi, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Kiviõli tuhamägi, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Kiviõli seikluskeskus asub Ida-Viru maakonnas, Lüganuse vallas. Kiviõli linna põhjapoolsel küljel oleval vanal tuhamäel on talvel avatud Eesti pikimad suusanõlvad ja suvel kogupere elamuspark, Eesti pikim trosslaskumine, disc-golfi rada ning palju muud. Tehismägedega seostuvad mul eelkõige talvised mälestused mäesuusatamisest ja pere ning sõpradega aja veetmisest. Kiviõli tuhamäed on imeline näide sellest, kuidas on võimalik kasutada ära keskkonnale kahjulikke põlevkivitööstuse jääke positiivsel eesmärgil. Tänu seikluspargi loomisele on Kiviõlist saanud üks suurimaid kogupere atraktsioone Virumaal. Minul endal meenub seikluspargiga esmakordne mäesuusatamise kogemus ja mäest laskumise hirmust üle saamine, mis jõudis lõpuks selleni, et sellest on saanud üks mu lemmikuid spordialasid, mida harrastan pea terve talve. Kiviõli on mõnusalt lähedal Rakverele ning väga ainulaadne tehismäel paiknev suusakeskus Eestis. Pean seda enda jaoks üheks tähtsaimaks kohaks Virumaal, kus harrastada oma lemmik spordiala.

# data[].attributes.body
Viitna on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Viitnal asub kolm järve, milleks on Pikkjärv, Linajärv ja Nabudi järv. Viitnal asub ka kaunis loodusõpperada. Viitna rajal kõndides saab nautida imelisi vaateid „järvemägede“ – ooside ja mõhnade harjadelt järvedele ja metsale. Rada asub nii Narva maantee ligidal, et sinna on kerge pääseda isegi ühistranspordiga. Vaheldusrikkal maastikul kulgev 7 km pikkune  õpperada algab Viitna Pikkjärve põhjakaldalt, viib kõigi kolme järve äärde ning tutvustab jääaja kujundatud pinnavorme, nende teket ning seal kasvavaid metsakooslusi. Kui otsite kohta, kus loodust nautida, saunas käia, värsket õhku hingata, linnulaulu kuulata ja veeta aega kaunis looduses, siis Viitna on just selleks õige koht.

# data[].attributes.body
Äntu Sinijärv on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. See on Eesti kõige selgema veega järv. Järv on sinakasrohelise värvusega. Järve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi suurim sügavus järves on vaid 8 meetrit. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad, mille tõttu ei küündi veetemperatuur isegi suvel üle 10-15 kraadi. Suvel on vesi hapnikurikas, talvel aga hapnikust vaene ja sisaldab väävelvesinikku. Biogeenide vähesuse tõttu on välja kujunenud liigirikas ja omapärane taimestik. Põhjas kasvavad mändvetikad, mis meenutavad veidi korallimerd. Kõige arvukamalt leidub järvest ahvenaid.

# data[].attributes.body
Mälestussammas „Okaskroon" on Rakvere Tammikus paiknev mälestusmärk. Mälestusmärk on pühendatud nõukogude võimu repressioonide ohvriks langenutele. Kui täitus pool sajandit esimesest suurküüditamisest avati 14. juunil 1991. aastal Rakvere Tammikus „Okaskroon". Mälestussamba jalamil paikneb mälestustahvel kirjaga "Pühendatud Virumaalt pärit represseeritutele 14.06.1991". Sammas on nelja meetri kõrgune, pronksist okaskrooniga ning vooderdatud dolomiitplaatidega. Monumendi autoriks on arhitekt Allan Murdmaa. Mälestusmärgi ümber istutati 14. mail 1992 esimese iseseisvus kevade tammed. Samuti kasvab Okaskrooni ligidal loodusteadlase ning esimese tammiku elustiku uurija Johannes Lepiksaare mälestustamm. Koolis on meile palju räägitud selle mälestussamba kohta, oleme isegi klassiga seal käinud. Kevadeti on tammikus väga ilus jalutada, sest sellel ajal tärkab loodus ning on kuulda ka linnulaulu.

# data[].attributes.body
Palmse mõis asub Haljala vallas, Lääne-Viru maakonnas. Mõisa oli mainitud keskajal Tallinna Mihkli kloostri valduste keskusena. Palmse mõis oli kloostri valduste all aastast 1287 - 1510. aastani. Perekond Metztackenitele kuulus mõis alates 1522. aastast. 1558. aastal alanud Liivi sõjas hävis enamik Palmse mõisa hoonetest. Mõisa ülesehitamine algas 1629. aastal, pärast Altmargis sõlmitud rahu. Perekond von der Pahleni ajal alustati mõisakompleksi rajamisega. Ehitustöödega väga kaugele ei jõutud kuna Eestit tabas Suur Näljahäda ning mõne aja pärast algas ka Põhjasõda. 1710. aastal tabas Palmset katk, mil enamik inimesi suri ning mõis jäi päris viletsasse seisu. Peatselt pärast sõda algasid suured ehitustööd ning 18. sajandi keskpaigaks oli Palmsel ligi paarkümmend ehitist. Palmse mõis on meeldejääv kuna sealne ümbrus on väga ilus ning seal on samuti palju käidud ka klassiekskursioonidel.

# data[].attributes.body
Porkuni on küla Tapa vallas, Lääne-Viru maakonnas. Küla sai oma nime linnuse ehitaja Simon von der Borchi järgi ehk siis vanal kujul Borkholm. Porkuni pindala on 8.9 km² ning seal elab 2020. aasta seisuga 140 inimest. Seal asub mitmeid huvitavaid vaatamisväärsusi nagu nt Porkuni mõis. Hoone ise pärineb 1479. aastast, kuid mõisaansambli nüüdishoonestus pärineb 19. sajandist. Hoone ühel nurgal asub linnusetorn, milles paikneb Porkuni Paemuuseum. Paemuuseum on viiekorruseline ning seal on võimalik saada ülevaade Eesti rahvuskivist ehk paekivist. Kõige tuntum on vist aga Porkuni järv (41,5 ha). Järv koosneb neljast teisest järvest: Suurjärv, Aiajärv, Iiri järv ja Karujärv. Porkuni on mulle just seepärast südamelähedane kuna väiksena sai seal suviti tihti ujumas käinud.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnus on aegade jooksul kuulunud nii Taani kuningatele, Liivi ordu rüütelmunkadele kui ka Rootsi ja Poola riigile.

Kõige kauem kestis Rakveres orduaeg, mille ajal linnus oli oluline osa orduriigi idapiiri kaitsesüsteemis. Muinasaja lõpul asus Rakvere linnuse praegusel asukohal eestlaste linnus, mida kutsuti Tarvanpääks.

1226. aastal peetud Virumaa reisil peatus seal ka Rooma paavsti legaat Modena Wilhelm, kelle eesistumisel sõlmiti rahu taanlaste ja sakslaste vahel ning jagati eestlastelt vallutatud maid.

13. sajandi keskel rajasid taanlased eestlaste muinaslinnuse asemele esimesed kivist kaitserajatised ning 14. sajandi keskpaigaks seisis Vallimäel taanlaste rajatud ringmüürlinnus.

Orduajal ehitati Rakvere linnus põhjalikult ümber. Kolmesaja aasta pikkuse ehitusperioodi jooksul sai lihtsast ringmüürlinnusest konvendihoone. Liivi sõja aastail kuulus linnus venelaste valdusse, kes ehitasid linnuse ümber uue kindlustuste liini.

Aastail 1600-1629 toimus Poola-Rootsi sõda, mille käigus poolakad 1605. aastal linnuse osaliselt õhku lasid, hiljem tegid seda veel ka rootslased ning sellest ajast seisab linnus varemeis.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mäe absoluutne kõrgus on 105 m ja suhteline kõrgus u 25 m. Mäe põhjaosas on termokarstilehtreid ja kruusaauke.

Vallimägi on tõenäoliselt Rakvere vanim asustatud ala, sest seal oli eestlaste linnus (Tarvanpea, hilisem Rakvere ordulinnus) juba 13. sajandi alguses.

Mägi on umbes 12-hektarilise kaitsealana 1958. aastast kaitse all.

Vallimäel asub ka Vallimäe tuuleveski.

Rakvere Vallimäe Vabaõhukeskuse renoveerimine lõppes suvel 2020. Etendused värskelt renoveeritud kontserdipaigas algasid samal suvel. Kohalik lauljanna Hälis Rünk filmis Vallimäe avamiseks video Puccini ooperiaariale “O mio babbino caro”.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere ajaloolise nime Tarvanpää järgi valmis linna 700. sünnipäevaks suursugune tarva kuju. Taiese autor on skulptor Tauno Kangro. Arheoloogilised väljakaevamised annavad tõendust, et taolised loomad on tõepoolest kunagi Rakvere mail elanud.
Tarvas on ka Rakvere sümbol ja käib koos linna loosungiga „Väge täis".

Rakvere Tarvas on Baltimaade suurim loomaskulptuur.

Legend räägib, et kunagi ammu elas üks tohutult suur taras. Väidetavalt oli ta suurus võrreldav suurema osa Eestiga. Eesti jahimehed ühinesid ja otsustasid selle looma ühiselt püüda. Selleks läks kaua aega. Ühel päeval õnnestus neil lõpuks loom  kinni panna. Tarvas oli nii suur, et kui ta pea oli Rakveres, ulatus tema tüvi Tartuni! Siis sai Rakvere oma esimese eestikeelse nime – Tarvanpea, mis tähendab sõna-sõnalt “tarvase pea”.

# data[].attributes.body
Praeguse Kadrina ümbruskond asustati arvatavasti 5.–8. sajandil. Kadrina alevik on saanud nime püha Aleksandria Katariina ja 15. sajandist pärineva temanimelise Kadrina kiriku järgi. Tänapäevaste nimedega Pargi ja Viru tänava ristmikust loode poole jäävate suurte puude alla kerkis 1851–1853 vennastekoguduste palvemaja, millest kujunes sotsiaalse ja kultuurilise elu keskus. Olulise tõuke Kadrina kujunemisele andis aasta 1870, mil remonditi Kadrina kirikumõis ja valmis Balti raudtee koos Kadrina raudteejaamaga. 1896. aastal avati Kadrina palvemajas apteek ning 10. novembril 1989 seati samasse sisse viie voodikohaga haigla. 1902. aasta sügisel alustas Kadrina lähedal Kadapiku külas tegevust kihelkonnakool, mis tegutses ühe aasta. Seda loeb Kadrina kool ka enda ajaloo alguseks.

# data[].attributes.location_name
H5PC+22 Mustoja, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
H5PC+22 Mustoja, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
H5PC+22 Mustoja, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Mustoja on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Mustoja pindala on kõigest 4,8 km² (2020) ning seal elab 17 inimest. Seal asub huvitav rippsild (pildil), mis viib mere äärde. Mustoja oli minu pere n-ö salarand, sest seal ei olnud suvel kunagi nii palju inimesi nagu oli näiteks Võsul. Seal on privaatne, mõnus ning erakordselt ilus loodus. Randa ümbritseb männimets. Olen paljusid oma tuttavaid sinna viinud, ning kõigile on Mustoja väga meeldinud. Viisin sinna näiteks oma Itaalia vahetuspere, kui nad muł Eestis külas käisid. Mäletan, et ilm ja isegi mere vesi oli piisavalt soe, et meres ujuda. Mustoja tekitab minus häid emotsioone ning mul on seal imelised mälestused oma perega koos viibitud ajast.

# data[].attributes.body
Võsu alevik asub Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Eesti põhjarannikul, Käsmu lahe lõunakaldal.

Alevikus töötavad lisaks postkontorile ja kauplusele veel Võsu lasteaed,Võsu raamatukogu ja Võsu kool (põhikool, asutatud 1898). Võsu Kool tegutseb samas hoones 1932. aastast. Asulana on Võsu olnud ajalooliselt tugevalt seotud mererannaga. Alates 19. sajandi teisest poolest on kogunud tuntust Võsu kaunid merevaated, liivased kaldad ja männimetsad. Suvituskohana oli Võsu tuntud ka Peterburi ja Moskva prominentide hulgas. Võsu valisid endale suvekoduks teiste tuntud inimeste seas näiteks Georg Ots, Mikk Mikiver ja Juhan Viiding. Võsu rannas asub Georg Otsa ja Mikk Mikiveri mälestuseks pink. Võsu on minu jaoks väga suure tähendusega. Olen Võsul üles kasvanud ning käinud ka Võsu lasteaias. Siiani veedan kõik suved Võsul.

# data[].attributes.body
Käsmu on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas Lahemaa Rahvuspargis Käsmu poolsaarel. See on oma valla ainus kasvava elanike arvuga küla.
Ajalooliselt ehitasid oma elamise sinna ja laiendasid küla peamiselt laevakaptenid ja laevaomanikud, siis kutsuti Käsmut kaptenite külaks. Külas ehitati ka laevu ja Käsmu Laht oli pikalt üks Põhja-Eesti tähtsaim laevade talvitumispaik. Aastail 1884–1931 tegutses seal Käsmu merekool. Tänavu on Käsmus ka Meremuuseum, kus ma olen mitmeid kordi käinud.
Käsmu on minu jaoks tähtis, sest veetsin lapsena iga suve seal laagris. Ööbisime Lainela puhkekeskuses, viibisime palju looduses, käisime metsas ja matkal. Laager oli kindlasti minu jaoks suve kõige oodatum sündmus ning praegu meenutades mäletan paljusid häid hetki, mille Käsmus laagrist sain.