# data[].attributes.body
Peamisteks keskkonnaprobleemideks parasvöötme sega-ja lehtmetsades on saastunud õhk ja veereostus.

# data[].attributes.body
Parasvöötme metsavööndi merelisema kliimaga osas on maailma soodsaimad tingimused inimeste eluks. Tiheda inimasustusega käib kaasas linnade ja maa- asulate rohkus, mida ühendab tihe teedevõrk. Metsavööndis tegeldakse karjakasvatuse, maaviljeluse, metsanduse, maavarade väljakaevamisega. Olulisemateks maavaradeks on Põhjamere nõos leiduv nafta ja gaas. Traditsiooniliseks ja tähtsaks tegevusalaks rannikuil on kalandus.

# data[].attributes.body
Leht- ja segametsavööndi peamisteks muldadeks on toitainerohked pruunmullad. Sügisel maapinnale ladestunud orgaaniline aine laguneb intensiivselt järgmisel kevadel. Pruunmullas on huumust mõõdukalt ning raua- ja alumiiniumiühendid on püsivad.

# data[].attributes.body
Segametsavööndis kasvavad nii okaspuud kui ka lehtpuud segamini. Seal kasvavad kuusk, mänd, kask, haab, lepp ja tamm. Suurte puudega koos kasvavad väiksemad puud ja põõsad. Seal kasvavad näiteks pihlakas, sarapuu, toomingas. Lehtmetsavööndi metsades kavavad taimed rinnetena kõrgemas puurindes on ülekaalus tamm, pöök, vaher, pärn, saar, jalakas, kastan ja pähklipuu. Madalama puurinde moodustavad peamiselt kased, haavad, pajud. Paremates kasvukohtades on rohkesti põõsaid - sarapuu, kuslapuu, rododendron  jt. Rohu- ja samblarinne on rikkalik. Vaher kasvab kuni 30 meetrit kõrgeks ja 150–200, harva kuni 300 aastat vanaks. Noores eas on vahtra võrsed ja tüvi siledad ning kergelt läikivad ja punakaspruunid. Vanemas eas kattub tüvi tumehalli peenerõmelise korbaga.

# data[].attributes.body
Loomadest on tüüpilisemad seemnetest, pähklitest ja tammetõrudest toituvad imetajad. Näiteks, metskits, hirv, halljänes, skunk, metsnugis ja vöötorav. Enamik neist on kohastunud aktiivseks eluks aasta läbi, vaid mõned jäävad talveunne. Intensiivse küttimise tõttu on kiskjaid ja jahiloomi väheseks jäänud. Linnustikus domineerivad mitmesugused seemnetest ja pähklitest toituvad liigid. Rändlinnud on siin enamasti putuktoidulised. Sega-ja lehtmetsa iseloomulikuimad liigid on põder, hirv, metskits, metssiga, jänes, orav, skunk, pesukaru ja kobras. Isase punahirve kehapikkus on tavaliselt 175–250 cm ja kaal 160–240 kg. Emane punahirv on tavaliselt 160–210 cm pikkune ja kaalub 120–170 kg. Õlakõrgus on punahirvedel 95–130 cm.

# data[].attributes.body
Sega- ja lehtmetsad asuvad parasvöötmelises kliimavöötmes. Sellele kliimavöötmele on iseloomulikud kõrged õhutemperatuurid suvel  ja madalad õhutemperatuurid talvel, selgelt eristatavad neli aastaaega - kevad, suvi, sügis, talv. Temperatuuri amplituud on 11°C, kõige soojem kuu on august (+16°C) ning kõige külmem kuu on veebruar (+5°C). Aastas sajab keskmiselt 980 mm, kõige sadmeterohkemad kuud on jaanuar ja detsember (120 mm) ning krige sademetevaesem kuu on juuli (55 mm). Kliimadiagrammi järgi valitseb Plymouthis mereline kliima.

# data[].attributes.body
Parasvöötme sega- ja lehtmetsad paiknevad Euroopa lääne-, kesk- ja idaosas, Ida-Aasias ja Põhja-Ameerika idaosas, valdavalt 40.-60. laiuskraadidel.